Regeringens skrivelse 2013/14:130
Redovisning av
2013 2013/14:130
Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.
Stockholm den 15 maj 2014
Fredrik Reinfeldt
Peter Norman
(Finansdepartementet)
Skrivelsens huvudsakliga innehåll
I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de allmänna pensions- fondernas
bl.a. en sammanställning av
Det samlade resultatet för
Buffertfondernas redovisade avkastning jämfört med inkomstindex och totalt fondkapital (procent per år och miljarder kronor)
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
|
Avkastning (%) |
13,5 |
11,6 |
10,2 |
19,4 |
4,7 |
|
Inkomstindex (%)1 |
3,7 |
4,9 |
1,9 |
0,3 |
6,2 |
3,3 |
Totalt fondkapital (mdkr) |
1 058 |
958 |
873 |
895 |
827 |
|
Not 1: Inkomstindex visar genomsnittsinkomstens utveckling och ligger till grund för uppräkning av skulden i inkomstpensionssystemet.
Buffertfondernas avkastning har uppvisat stora |
variationer över |
åren i |
takt med utvecklingen på de finansiella |
marknaderna. |
Fondernas |
avkastning sedan start 2001 uppgår till 4,7 procent per år, vilket väl överstiger ökningen i inkomstindex – det index som ligger till grund för
uppräkningen av skulden i inkomstpensionssystemet. Fonderna har
1
Skr. 2013/14:130 |
därmed bidragit positivt till den långsiktiga finansieringen av systemet. |
|
|||||||||||||
|
Regeringen kan konstatera att trots en mycket krävande utveckling på de |
|
|||||||||||||
|
finansiella marknaderna under |
|
|||||||||||||
|
till förmögenhetsbildningen i inkomstpensionssystemet såsom avsågs när |
|
|||||||||||||
|
det nuvarande |
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
långsiktiga |
|
avkastning |
|
överstiger |
|||||||||
|
respektive fonds |
interna |
mål |
|
för |
tioårsperioden |
Den |
||||||||
|
övergripande tillgångsallokeringen med en hög andel aktier bidrog till |
||||||||||||||
|
resultatlyften 2012 och 2013. Regeringen ser positivt på |
att |
Första– |
||||||||||||
|
Fjärde |
alltmer |
kommit |
att |
fokusera |
på |
långsiktiga |
||||||||
|
strategiska beslut i förhållande till mer kortfristiga perspektiv, men anser |
|
|||||||||||||
|
att det bör ske en tydligare redovisning av de överväganden som ligger |
|
|||||||||||||
|
till grund för de strategiska allokeringsbeslut som tas. Regeringen ser |
||||||||||||||
|
även positivt på |
||||||||||||||
|
investeringsstrategier och förvaltning. Resultaten för |
|
|||||||||||||
|
fondernas aktiva förvaltning har förbättrats de senaste åren, men brister i |
|
|||||||||||||
|
jämförbarhet över tid gör att resultaten bör tolkas försiktigt. |
|
|
|
|
||||||||||
|
Sjätte |
||||||||||||||
|
lyfta fondens resultat på längre |
löptider, |
men |
resultaten |
är |
fortsatt |
|||||||||
|
väsentligt lägre än det nya ambitiösa mål som fondens styrelse fastställde |
|
|||||||||||||
|
2012. |
Avkastningen |
över |
tid |
överstiger |
dock |
utvecklingen |
||||||||
|
inkomstindex, vilket innebär att fonden bidragit till den långsiktiga |
||||||||||||||
|
uppbyggnaden av tillgångar i inkomstpensionssystemet. Strategiskiftet |
|
|||||||||||||
|
2011 mot mogna onoterade företag är positivt och synes ha gett resultat. |
|
|
||||||||||||
|
Sjunde |
|
|||||||||||||
|
mycket som den genomsnittliga avkastningen för privata fonder i |
||||||||||||||
|
premiepensionssystemet |
Förvalsalternativets |
stora |
aktie- |
|||||||||||
|
exponering och aktiemarknadens uppgång 2013 förklarar resultatet. |
||||||||||||||
|
Avkastningen sedan start 2001 har även väl överträffat utvecklingen i |
||||||||||||||
|
inkomstindex, vilket innebär att pensionssparandet utvecklats bättre än |
|
|||||||||||||
|
den genomsnittliga inkomstutvecklingen i samhället. |
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Regeringen anser att integration av hållbarhetsfrågor är centralt för AP- |
|
|||||||||||||
|
fondernas verksamhet och av stor betydelse för allmänhetens förtroende |
|
|||||||||||||
|
för fonderna och pensionssystemet. |
|
|||||||||||||
|
faller väl ut i en internationell jämförelse med andra pensionsfonder. |
||||||||||||||
|
Regeringen ser positivt på |
|
|||||||||||||
|
att fonderna ser över möjligheterna att utveckla arbetet utifrån de |
||||||||||||||
|
rekommendationer som lämnats. Regeringen lägger även stor vikt vid |
||||||||||||||
|
ersättningsfrågor. Uppföljning av kostnader för ersättningar m.m. för |
||||||||||||||
|
2013 visar att |
|
|||||||||||||
|
Pensionsgruppen, |
som |
består |
av |
allianspartierna |
och |
Social- |
||||||||
|
demokraterna, enades den 12 mars 2014 om vissa förändringar i |
||||||||||||||
|
pensionssystemenet. De delar i överenskommelsen som |
berör |
AP- |
||||||||||||
|
fonderna handlar bl.a. om förändring av |
||||||||||||||
|
fondernas struktur och placeringsregle samt förändringar som syftar till |
|
|||||||||||||
|
en mer kostnadseffektiv förvaltning. Förändringarna avses genomföras |
|
|||||||||||||
|
sommaren 2016. Regeringen förutsätter att |
||||||||||||||
|
nuvarande uppdrag att förvalta kapitalet till största möjliga |
nytta |
för |
||||||||||||
|
dagens och framtidens pensionärer till dess att det nya regelverket träder |
|
|||||||||||||
2 |
i kraft. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Innehållsförteckning |
Skr. 2013/14:130 |
|||
1 |
Inledning.......................................................................................... |
|
5 |
|
2 |
7 |
|||
|
2.1 |
Det statliga allmänna pensionssystemet ............................ |
7 |
|
|
2.2 |
Buffertfonderna i inkomstpensionssystemet...................... |
8 |
|
|
|
2.2.1 |
9 |
|
|
|
2.2.2 |
10 |
|
|
2.3 |
Inkomstpensionssystemets finansiella ställning .............. |
10 |
|
3 |
Utvecklingen på finansmarknaderna.............................................. |
13 |
3.1Utvecklingen på aktie- och obligationsmarknaderna
|
sedan |
2001 |
....................................................................... |
3.2 |
Obligationsmarknaden |
14 |
3.3Avkastningen på aktie- och obligationsmarknaderna
|
|
15 |
|
4 |
17 |
||
4.1 |
17 |
||
|
4.1.1 |
Första |
18 |
|
4.1.2 |
Andra |
21 |
|
4.1.3 |
Tredje |
24 |
|
4.1.4 |
Fjärde |
26 |
4.2 |
Sjätte |
29 |
4.3
|
personal ........................................................................... |
33 |
4.4 |
Sjunde |
37 |
5 Utvärdering av |
41 |
|
5.1 |
Buffertfonderna i inkomstpensionssystemet.................... |
41 |
5.2Utvärdering av
|
|
|
förvaltning ....................................................................... |
48 |
|
|
5.2.1 |
Strategisk förvaltning ..................................... |
48 |
|
|
5.2.2 |
Aktiv förvaltning ............................................ |
57 |
|
5.3 |
Utvärdering av Sjätte |
60 |
|
|
5.4 |
Utvärdering av Sjunde |
65 |
|
|
|
5.4.1 |
Strategisk förvaltning ..................................... |
65 |
|
|
5.4.2 |
Aktiv förvaltning ............................................ |
68 |
6 |
Hållbarhet och övriga förvaltningsfrågor....................................... |
70 |
||
|
6.1 |
Hållbarhet, ägarstyrning, och ersättningar....................... |
70 |
|
|
6.2 |
Övriga förvaltningsfrågor................................................ |
79 |
Bilaga 1 Policy för styrning och utvärdering av
Bilaga 2 Placeringsbestämmelser för
Bilaga 3 Utdrag ur årsredovisning för Första
3
Skr. 2013/14:130 Bilaga 7 Utdrag ur årsredovisning för Sjätte
Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet den 15 maj 2014
4
1 |
Inledning |
|
Skr. 2013/14:130 |
|
Det |
allmänna |
statliga |
ålderspensionssystemet reformerades |
1 januari |
1999 som ett resultat av en bred partiuppgörelse |
mellan Social- |
|||
demokraterna |
och de |
fyra borgliga partierna. Det förmånsbestämda |
pensionssystemet – som omfattade ATP och folkpension – ersattes då av ett avgiftsbestämt system – som omfattar inkomstpension, garantipension och premiepension (se vidare avsnitt 2.1). Inom ramen för det avgifts-
bestämda |
pensionssystemet |
verkar |
de |
allmänna |
pensionsfonderna |
(Första, |
Andra, Tredje, Fjärde, Sjätte och Sjunde |
||||
statliga myndigheter. Samtliga fonder utom Sjätte |
|||||
lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder |
|||||
fondens verksamhet startade 1996 och regleras i lagen (2000:193) om |
|||||
Sjätte |
|
||||
Enligt |
lag ska |
årligenöverlämna |
en årsredovisning och |
revisionsberättelse till regeringen. Sjätte
samman fondernas årsredovisningar och utvärdera förvaltningen av fondkapitalet. Regeringens analysoch slutsatser, tillsammans med AP- fondernas årsredovisningar, ska överlämnas till riksdagen senast den 1 juni året efter räkenskapsåret.
I denna skrivelse utvärderas
som de ingått i systemet med nuvarande regler. Därefter utvärderas styrelsernas strategiska förvaltning i ett långsiktigt perspektiv, bl.a. med utgångspunkt i
de privata alternativen i premiepensionssystemet. Avsnitt 6 behandlar hållbarhetsfrågor avseende miljö, etik, ersättningar m.m. Avsnittet tar även upp övriga förvaltningsfrågor, bl.a. Riksrevisionens rapport om Sjunde
interna styrning och kontroll, och de viktigaste iakttagelserna |
från |
||||
revisorernas granskning av intern styrning i samtliga |
|
||||
I bilaga 1 återfinns Regeringens policy för styrning och utvärdering av |
|
||||
I bilaga 2 |
återfinns |
||||
placeringsregler i sammandrag. Utdrag ur |
|
||||
återfinns i bilagorna |
Årsredovisningarna finns i |
sin helhet |
på |
5
Skr. 2013/14:130 |
respektive |
1 |
Liksom tidigare år |
har |
extern |
expertis |
|||
fonds webbplats. |
|||||||||
|
anlitats i arbetet med den årliga |
utvärderingen |
av |
||||||
|
verksamhet. Konsulterna McKinsey & Company bistår |
utvärderingen |
|||||||
|
och har därtill gjort en särskild studie av |
|
|||||||
|
hållbarhet (bilaga 9). Den årliga revisionen har utförts av revisorer från |
||||||||
|
Ernst & Young. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pensionsgruppens överenskommelse 12 mars 2014 om vissa |
|
|
|
|||||
|
förändringar i pensionsöverenskommelsen |
|
|
|
|
|
|
||
|
Pensionsgruppen – som består av Socialdemokraterna, Moderaterna, |
||||||||
|
Folkpartiet, Centerpartiet och Kristdemokraterna – enades den 12 mars |
||||||||
|
2014 om vissa förändringar i pensionsöverenskommelsen. Pensions- |
||||||||
|
gruppens syn är att pensionssystemet i grunden fungerar väl, men att |
||||||||
|
förändringar i omvärlden och erfarenheter från de första femton åren av |
||||||||
|
|||||||||
|
Översynen innebär bl.a. att förslag tas fram avseende förändring av AP- |
||||||||
|
fondernas struktur och placeringsregler, en jämnare utveckling av |
||||||||
|
inkomstpensionerna, ett längre arbetsliv och förändring av premie- |
||||||||
|
pensionssystemet. Den nya överenskommelsen är |
av |
övergripande |
||||||
|
karaktär och har varierande detaljeringsgrad för de olika delarna. För alla |
|
|||||||
|
delar gäller att det krävs fortsatt arbete och beredning innan regeringen |
||||||||
|
kan lämna definitiva och precisa förslag till riksdagen. |
|
|
|
|
|
|||
|
De delar som mer direkt berör |
handlar |
bl.a. om |
||||||
|
förändring av |
||||||||
|
placeringsregler. En separat huvudman för fonderna bör inrättas och |
||||||||
|
huvudmannen bör vara nära kopplad till Pensionsmyndigheten. Tre |
||||||||
|
oberoende myndigheter får till uppgift att förvalta buffertkapitalet. |
||||||||
|
Huvudmannen bör ange mål för förvaltningen av kapitalet och utforma |
||||||||
|
en referensportfölj. De tre myndigheterna får jämfört med i dag friare |
||||||||
|
placeringsregler. Förändringarna syftar till en mer |
kostnadseffektiv |
|||||||
|
förvaltning. |
Förändringarna |
avses |
genomföras |
|
sommaren |
2016. |
||
|
Regeringen förutsätter att |
||||||||
|
kapitalet till största möjliga nytta för dagens och framtidens pensionärer |
||||||||
|
intill dess det nya regelverket är på plats. |
|
|
|
|
|
|
||
|
I fråga om premiepensionen framhölls i den nya överenskommelsen att |
|
|||||||
|
det finns svagheter i premiepensionssystemet relaterade till bristande |
||||||||
|
finansiell kunskap hos sparare, höga |
kostnader |
och stor |
framtida |
|||||
|
spridning i utfall av premiepensionssparande. Det behöver därför vidtas |
||||||||
|
åtgärder för att förändra premiepensionssystemet. De alternativ som |
||||||||
|
tidigare presenterats i premiepensionsöversynen |
bör |
fortsätta |
beredas |
inom Regeringskansliet. Ett av underlagen i frågan utgörs av rapporten Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) som presenterades av Finans- departementet i maj 2013.
1 www.ap1.se, www.ap2.se, www.ap3.se, www.ap4.se, www.apfond6.se och www.ap7.se.
6
2 |
2.1Det statliga allmänna pensionssystemet
Det svenska pensionssystemet kan sägas bestå av tre delar. I grunden |
|
|||||||
finns det statliga allmänna pensionssystemet, i vilket |
|
|||||||
och som omfattar samtliga medborgare i Sverige. Den andra delen är |
|
|||||||
tjänstepensionen som är en överenskommelse mellan arbetsgivare och |
|
|||||||
arbetstagare, ofta i form av kollektivavtal. Därutöver finns möjlighet till |
|
|||||||
privat avdragsgillt pensionssparande som, till skillnad från de övriga två |
|
|||||||
delarna, är helt frivillig. |
|
|
|
|
|
|
||
Det statliga allmänna pensionssystemet består av inkomstpension och |
|
|||||||
premiepension. Det finns även övergångsregler i form av s.k. tilläggs- |
|
|||||||
pension för dem som tjänat in till pension under det tidigare pensions- |
|
|||||||
systemet |
(dvs. |
fram |
till |
1999). |
Därtill |
finns |
garantipension |
för |
pensionärer som har låg eller ingen inkomstpension. Det allmänna |
|
|||||||
pensionssystemet |
beskrivs |
utförligt i |
Pensionsmyndighetens Orange |
|
||||
rapport – Pensionssystemets årsredovisning 2013. |
|
|
|
Figur 2.1
Källa: McKinsey, bilaga 9.
Avgiften |
till |
det statliga allmänna pensionssystemet är fast |
och uppgår |
||||
|
|
|
|
|
2 |
|
|
till 18,5 procent av pensionsgrundande inkomster.Huvudelen av av- |
|||||||
giften, |
16 |
procentenheter, |
rättger |
till |
inkomstpension. |
Resten, |
|
2,5 procentenheter, sparas till |
premiepension. Inkomst- |
och |
premie- |
pensionssystemen är finansiellt självständiga system (autonoma system),3 medan övriga pensionsförmåner finansieras via statsbudgeten. Inkomst- pensionssystemet är ett fördelningssystem, medan premiepensions- systemet är ett fullt fonderat system.
2 Upp till 7,5 basbelopp (motsvarande 424 500 kronor 2013) avsätts 18,5 procent av en arbetstagares lön till allmän pension.
3 Autonomt betyder i sammanhanget att systemet är självreglerande och oberoende av
statsbudgeten för sin finansiering.
7
Skr. 2013/14:130 |
I inkomstpensionssystemet |
sker inget individuellt sparande utan |
||||||||||
|
individen erhåller s.k. pensionsrätter på grundval av pensionsgrundande |
|
||||||||||
|
inkomster. |
Det |
|
antal |
pensionsrätter |
som |
individen |
har |
||||
|
pensionstillfället är |
det som |
ligger till grund för den årliga pensionen |
|||||||||
|
under individens återstående livstid. Utbetalningen av inkomstpensionen |
|
||||||||||
|
finansieras av samtida pensionsavsättningar till systemet. |
|
|
|
||||||||
|
Vid |
utgången |
av |
2013 |
hade |
Premiepensionssystemet |
6,4 miljoner |
|||||
|
sparare |
och |
marknadsvärdet |
för |
premiepensionskapitalet |
|
uppgick |
till |
||||
|
602 miljarder kronor. I systemet har spararen möjlighet att välja i vilka |
|||||||||||
|
fonder pensionsmedlen ska placeras. På Pensionsmyndighetens fondtorg |
|
||||||||||
|
finns det omkring 850 fonder att välja i mellan. Den som inte vill eller |
|||||||||||
|
anser sig inte kunna välja sinafår medel placerade i systemets |
|||||||||||
|
förvalsalternativ, AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ), som |
|
||||||||||
|
förvaltas av Sjunde |
|
||||||||||
|
fondförvaltaren med ett förvaltat kapital på 186 miljarder kronor eller |
|||||||||||
|
drygt 30 procent av det totala premiepensionskapitalet. Drygt 3 miljoner |
|
||||||||||
|
premiepensionssparare |
(ca |
45 procent |
av |
spararna) |
har sitt |
kapital |
|||||
|
placerat i Såfa. När en individ pensioneras ligger det samlade värdet av |
|
||||||||||
|
individens premiepensionstillgångar |
till |
grund för den |
|
pension |
som |
||||||
|
erhålls |
från |
premiepensionssystemet. Sjunde |
verksamhet |
beskrivs mer utförligt i avsnitt 4 och regeringens bedömning av verksam- heten redovisas i avsnitt 5.
2.2Buffertfonderna i inkomstpensionssystemet
I |
samband med |
införandet av |
nuvarande pensionssystem 2001, |
fördelades drygt 130 miljarder kronor vardera till |
|||
fonderna. De fick även samma regelverk och uppdrag formulerat i lagen |
|||
(2000:192) om allmänna pensionsfonder |
|||
(prop. 1999/2000:46). |
|
|
På ett övergripande plan ska kapitalet i
och risk ska tolkas i termer av utgående pensioner. Målet är att lång- siktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Den totala risknivån i förvaltningen ska vara låg, vilket bl.a. ställer krav på god riskspridning. Rollen som förvaltare av allmänna pensionsmedel ställer krav på att
verksamhet, för revision och för uppföljning av fondförvaltningen. Regeringen utser styrelserna i fonderna och utvärderar förvaltningen årligen.
Sjätte |
|||
särskild |
lag, |
lagen (2000:193) om Sjätte |
|
och ombesörjer inte betalningsflöden i |
inkomstpensionssystemet. Sjätte |
||
uppdrag skiljer sig även |
från de andra buffertfonderna, |
eftersom medlen ska investeras i onoterade tillgångar främst i Sverige.
8
två roller |
i inkomstpensionssystemet, delsSkr. 2013/14:130 |
|||||
utgöra |
buffert |
mellan |
inbetalade |
pensionsavgifter |
och |
utbetalade |
inkomstpensioner, dels bidra till den långsiktiga finansieringen och stabiliteten i systemet.
2.2.1
Varje månads totala pensionsutbetalningar från inkomstpensionssystemet finansieras av den månadens inbetalningar av de yrkesaktiva. Första– Fjärde
i
verksamma betalar dagens pensioner utgör inkomstpensionssystemet i princip ett i lag fastställt avtal mellan generationer. Även Sjätte AP- fonden är en buffertfond i inkomstpensionssystemet, men inga betal- ningsflöden sker i dag till pensionssystemet via denna
Sedan 2009 överstiger pensionsutbetalningarna de inbetalda pensions- avgifterna, vilket medför att
finansieringen |
av inkomstpensionerna |
till dagens pensionärer (se figur |
2.2 nedan). |
Under 2013 överförde |
27,5 miljarder kronor till Pensionsmyndigheten för utbetalning av samma års inkomstpensioner. Överföringen uppgick till 6,9 miljarder kronor per
börjat gå i pension. Enligt Pensionsmyndighetens prognoser kommer
Figur 2.2:
Not 1: Nettoflöden är avgiftsinkomster minskat med pensioner och administration. Källa: Pensionsmyndigheten, februari 2014.
9
Skr. 2013/14:130 |
2.2.2 |
|
||||||||
|
Buffertfonderna har även en roll atti generera avkastning till inkomst- |
|
||||||||
|
pensionssystemets långsiktiga finansiering och stabilitet. Om buffert- |
|||||||||
|
fonderna |
har |
högre |
avkastning |
än |
den |
genomsnittliga |
inkomst- |
||
|
utvecklingen i Sverige så bidrar fonderna positivt till pensionssystemets |
|
||||||||
|
stabilitet. Därmed skapas möjligheter för framtida generationer att erhålla |
|
||||||||
|
en god pension och att undvika att den s.k. automatiska balanseringen i |
|||||||||
|
inkomstpensionssystemet aktiveras (se avsnitt 2.3 nedan). Respektive |
|||||||||
|
buffertfond har satt mål för den egna verksamheten utifrån fondens roll i |
|
||||||||
|
pensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
De samlade tillgångarna i |
|
||||||||
|
tillgångssidan vid beräkningen av inkomstpensionssystemets finansiella |
|
||||||||
|
ställning. Fondernas resultat har därmed betydelse för huruvida den auto- |
|
||||||||
|
matiska |
balanseringen |
i |
systemet |
ska |
|
aktiveras |
eller |
||
|
Buffertfondernas tillgångar utgör dock en förhållandevis begränsad andel |
|
||||||||
|
av inkomstpensionssystemets samlade |
tillgångar |
(ca |
13 procent |
vid |
|||||
|
utgången av 2013) men har ändå potential att påverka systemet i tider av |
|
||||||||
|
kraftiga upp- eller nedgångar i värdetpå finansiella tillgångar. Det är |
|||||||||
|
också tänkt att |
buffertfondernas |
tillgångar i |
viss |
utsträckning ska |
förändras kontracykliskt mot övriga tillgångar (avgiftstillgången) och därmed verka stabiliserande. Exempel på sådant utfall är åren 2009 och 2011 (se avsnitt 5.1).
2.3Inkomstpensionssystemets finansiella ställning
För att bedöma inkomstpensionssystemets finansiella ställning gör Pensionsmyndigheten varje år en sammanställning av pensionssystemets tillgångar och skulder. Systemets styrka fastställs genom att beräkna kvoten mellan systemets tillgångar (avgiftstillgången och buffert- kapitalet) och skulder (pensionsskulden), se figur 2.3 nedan. Om kvoten
är större än ett (1), då är tillgångarna större än skulderna och pensions- systemet bedöms vara finansiellt stabilt. Om kvoten däremot är mindre än ett (1), då är tillgångarna mindre än skulderna och systemet bedöms vara finansiellt instabilt.
Figur 2.3 Inkomstpensionssystemets finansiella ställning
10 |
Not: Relationen mellan rektanglarna är ungefärliga och avser spegla 2013 års förhållanden. |
Källa: Egna beräkningar. |
När pensionssystemet bedöms vara finansiellt stabilt räknas värdet påSkr. 2013/14:130
pensionsrätterna |
(pensionsskulden) |
upp |
med |
inkomstindex, |
|
dvs. |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
|
|
pensionsrätterna följer den genomsnittliga löneutvecklingen i Sverige. |
|
|||||||||
När pensionssystemet bedöms varai obalans aktiveras den automatiska |
|
|||||||||
balanseringen, vilket innebär att pensionsrätterna justeras i en |
lång- |
|||||||||
sammare takt än |
inkomstindex. Den balansering som inträffar när |
|||||||||
skulderna är större än tillgångarna kallas ibland för ”bromsen”. Närmare |
|
|||||||||
bestämt skrivs pensionsrätterna upp med balansindex, dvs. inkomstindex |
|
|
||||||||
|
|
|
|
5 |
|
|
|
intill |
dess |
|
multiplicerat med det s.k. balanstaletDetta. fortgår |
||||||||||
tillgångarna |
åter |
är lika |
stora |
som |
eller |
överstiger |
skulderna. |
När |
||
systemet är i balans (dvs. tillgångar och skulder är lika stora) slutar |
||||||||||
systemet |
att |
”bromsa” |
och |
pensionsrätterna |
räknas |
upp |
med |
|||
inkomstindex. När tillgångarna är större än skulderna så börjar systemet i |
|
|
||||||||
stället att |
”gasa”. |
Pensionsrätterna |
knasrä |
då upp |
i snabbare takt |
än |
|
inkomstindex intill dess uppräkningen kommit i kapp utvecklingen i inkomstindex.
Figur 2.4 Den automatiska balanseringen i inkomstpensionssystemet
130 |
|
|
|
|
|
|
|
125 |
|
|
|
120 |
|
|
|
115 |
|
|
|
110 |
|
|
|
105 |
|
|
|
100 |
|
|
BT=Balanstal |
|
Inkomstindex |
BT<1, lägre indexeringstakt |
|
|
|||
|
|
||
|
|
Balansindex |
BT>1, högre indexeringstakt |
Källa: Pensionsmyndigheten.
Tillgångarna i inkomstpensionssystemet består främst av den s.k. avgifts- tillgången, dvs. det samlade värdet av framtida avgiftsinbetalningar. Avgiftstillgångens värde beräknades till 7 123 miljarder kronor i slutet av 2013, dvs. 87 procent av tillgångarna i systemet (se tabell 2.1 nedan).
Buffertfondernas värde uppgick |
till1 058 miljarder |
kronor, |
dvs. |
ca |
13 procent av tillgångarna. Värdetpå avgiftstillgången och buffert- |
||||
fonderna uppgick därmed till 8 180 miljarder kronor 2013. |
|
|
|
|
Skulden i inkomstpensionssystemet utgörs av |
summan |
av alla |
||
individers pensionsrätter, såväl |
nuvarande pensionärer |
som |
yrkes- |
4 För att tillgodose neutralitet mellan generationer räknas utgående inkomstpensioner och intjänade pensionsrätter som regel upp med den genomsnittliga inkomstutvecklingen i samhället. Denna inkomstutveckling mäts med hjälp av ett inkomstindex.
5 Balanstalet beräknas på samma sätt som pensionssystemets finansiella ställning, men med den skillnaden att ett treårigt medelvärde för buffertkapitalet ingår i beräkningen av
systemets tillgångar istället för det årliga värdet av buffertkapitalet.
11
Skr. 2013/14:130 arbetande (framtida pensionärer). Skulden beräknades till 8 053 miljarder kronor i slutet av 2013.
Tabell 2.1: Tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet samt balanstalet, perioden
Beräkningsår |
2005 |
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Balanseringsår |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
2014 |
2015 |
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Buffertfonden |
769 |
858 |
|
898 |
|
707 |
827 |
895 |
|
873 |
958 |
1 058 |
|
|
|
||
Buffertfonden, |
|
|
|
|
|
821 |
811 |
810 |
|
865 |
908 |
963 |
|
|
|
||
medelvärde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Avgiftstillgången |
5 721 |
5 945 |
|
6 116 |
6 477 |
6 362 |
6 575 |
6 828 |
6 915 |
7 123 |
|
|
|
||||
Summa |
|
6 490 |
6 803 |
7 014 |
7 298 |
7 173 |
7 385 |
7 693 |
7 823 |
8 086 |
|
|
|
||||
Tillgångar |
|
|
|
|
|||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Summa |
|
6 461 |
6 703 |
6 996 |
7 428 |
7 512 |
7 367 |
7 543 |
7 952 |
8 053 |
|
|
|
||||
Pensionsskuld |
|
|
|
||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
29 |
100 |
|
18 |
|
18 |
|
150 |
33 |
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Balanstalet1 |
|
1,004 |
1,015 |
1,003 |
0,982 |
0,955 |
1,002 |
1,020 |
0,984 |
1,004 |
|
|
|
||||
Not 1: Sedan 2010 räknas värdet på buffertfonderna som genomsnitt av de senaste 3 åren |
|
|
|
||||||||||||||
vid beräkning av balanstalet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Källa: Pensionsmyndighetens årsredovisning för 2013, s. 96. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
Balanstalet beräknades ursprungligen på samma sätt som pensions- |
|
||||||||||||||||
systemets finansiella ställning, dvs. genom att tillgångarna dividerades |
|
|
|||||||||||||||
med pensionsskulden. Sedan 2010 beräknas balanstalet med genom- |
|
||||||||||||||||
snittet av de senaste tre årens totala buffertfondskapital i stället för det |
|
|
|||||||||||||||
årliga fondkapitalet. Stabiliteten i beräkningen av balanstalet |
blir |
då |
|
||||||||||||||
större. Buffertfondernas genomsnittliga fondkapital var |
963 |
miljarder |
|
||||||||||||||
kronor |
Tillsammans |
med |
avgiftstillgången |
på |
7 |
123 |
|||||||||||
miljarder |
kronor uppgick |
|
de |
|
totala tillgångarna |
till |
8 086 miljarder |
||||||||||
kronor. Pensionsskulden uppgick samtidigt till 8 053 miljarder kronor, |
|
||||||||||||||||
vilket innebar ett överskott på 33 miljarder kronor. De totala tillgångarna |
|
|
|||||||||||||||
i |
inkomstpensionssystemet |
var |
därmed |
större |
än |
skulderna |
och |
balanstalet var positivt (1,0040) 2013.
Balanstalet verkar med en fördröjning på två år i systemet. Pensionerna
för 2014 beräknas därför med det balanstal som fastställdes 2012, pensionerna för 2015 med balanstal från 2013 osv. Pensionsmyndig- hetens prognoser pekar mot att balanseringen (bromsen) aktiveras i år (2014) men att balanstalen 2015 fram till och med 2017 ändå förväntas vara positiva.
Inkomstpensionssystemets resultat (balanstalet) påverkas av ett stort antal samhällsekonomiska och demografiska faktorer. Sysselsättningens utveckling är vanligen mycket viktig för den kortsiktiga utvecklingen av avgiftstillgången. Aktie- och obligationsmarknadernas påverkan på buffertfondernas värde kan ha betydelse, särskilt vid stora rörelser i priserna på kapitalmarknaden. På lång sikt är demografiska faktorer viktigast för utvecklingen i balanstalet.
12
3 Utvecklingen på finansmarknaderna Skr. 2013/14:130
Utvecklingen på de finansiella marknaderna har stor betydelse för resultatutveckling och risk i
i grunden är bestämmande för det resultat fonderna uppnår. Detsamma gäller Sjunde
I regel har buffertfondernas resultat |
en relativt liten påverkan på |
||
utfallet |
inom inkomstpensionssystemet, |
eftersom fonderna |
utgör en |
mindre del av tillgångsmassan (se avsnitt 2). Vid tillräckligt stora varia- |
|||
tioner i |
tillgångspriser kan dock fondernas |
resultat göra skillnad |
– t.ex. |
för om den automatiska balanseringen ska aktiveras eller inte.
3.1Utvecklingen på aktie- och obligationsmarknaderna sedan 2001
Det nuvarande allmänna pensionssystemet trädde ikraft under 2000 och nya placeringsregler började gällaför buffertfonderna fr.o.m. 2001. Pensionssystemet sjösattes därmed i en period som inledningsvis kom att
präglas av djup ekonomisk nedgång och fallande priser på aktie- marknaden till följd av den spruckna
Under 2003 började dock aktiepriserna återigen stiga och i mitten av 2007 nådde Stockholmsbörsen sin dittills högsta notering. År 2008 briserade den amerikanska finans- och bolånekrisen, vilket resulterade i
en ny och än större nedgång på aktiemarknaden. Våren 2009 började aktiemarknaderna återhämta sig, bara för att sommaren 2011 åter börja falla – den här gången främst till följd av den europeiska statsskulds- krisen och osäkerhet om dess konsekvenser för den globala tillväxten. Återstoden av 2011 och stora delar av 2012 präglades av ekonomisk osäkerhet och stora prisrörelser på finansmarknader.
13
Skr. 2013/14:130 Figur 3.1 Utvecklingen i svenskt och globalt aktieindex
200 |
180 |
160 |
140 |
120 |
100 |
80 |
60 |
40 |
20 |
0 |
|
Stockholm Benchmark Index |
|
MSCI World Index (USD) |
|
|
|
||
Not. Avser totalavkastning. Bas |
|
|
|
|
|
|||
Källa: Bloomberg. |
|
|
|
|
|
|
|
|
Under 2012 började förhållandena på finansmarknaderna att stabiliseras, |
|
|||||||
bl.a. efter det att den europiska centralbanken (ECB) sommaren 2012 |
|
|||||||
gjort utfästelser om att göra allt som stod i dess makt för att hålla ihop |
|
|||||||
eurozonen. Marknaden stöttades även av minskade politiska spänningar i |
|
|||||||
USA vad gäller finanspolitiken och av den amerikanska centralbankens |
|
|||||||
(Federal Reserves) beslut hösten 2012 att utöka de extraordinära köpen |
|
|||||||
av statspapper och bostadsobligationer. |
|
|
|
|
|
|||
Trenden på aktiemarknaden har sedan dess i stort varit uppåtgående, |
|
|||||||
även om Federal Reserves beslut i december 2013 att successivt börja |
|
|||||||
trappa ner stödköpen av obligationer initialt |
skapade |
osäkerhet |
på |
|||||
marknaden. |
En |
kombination |
av |
minskad |
riskaversion, |
brist |
på |
|
investeringsalternativ |
med låg risk |
och rimlig avkastning samt relativt |
|
|||||
låga värderingar på börsen ledde successivt till att förtroendet för aktie- |
|
|||||||
marknaden återvände under senare delen av 2012 och under 2013. Även |
|
|||||||
ljusare konjunkturutsikter – främst |
i |
amerikansk |
ekonomi |
men |
även i |
|
stora ekonomier som Storbritannien, Japan och euroområdet – bidrog till ett mer positivt klimat på aktiemarknaden.
Börsåret 2013 slutade med
3.2Obligationsmarknaden
|
På obligationsmarknaderna internationellt och i Sverige har räntorna |
|
trendmässigt fallit. Allt högre obligationspriser (och därmed avkastning) |
|
har drivit ned obligationsräntorna. Detta illustreras bl.a. av att svenska |
|
nominella och reala obligationer haft en ovanligt hög genomsnittlig |
|
årsavkastning i ett längre tidsperspektiv (se tabell 3.1). |
|
Under 2013 steg obligationsräntor på längre löptider markant – främst |
14 |
med anledning av ljusare konjunkturutsikter i den amerikanska ekonomin |
|
och Federal Reserves beslut att successivt trappa ned stödköpenSkrav.2013/14:130 obligationer. Nivåerna på amerikanska tioåriga statsräntor nästan fördubblades jämfört med nivåerna under 2012. Tyska och svenska
tioårsräntor steg i mindre utsträckning. Stigande räntor innebär kurs- förluster och lägre totalavkastning på obligationsinnehav. För 2013 blev totalavkastningen mätt i svenska obligationsindex t.o.m. negativ (se tabell 3.1).
Figur 3.2 Tioårig obligationsränta i USA, Tyskland och Sverige 2001– 2014 (procent)
Percent |
Källa: Ecowin.
3.3Avkastningen på aktie- och obligationsmarknaderna
Tabell 3.1 visar totalavkastningen för några av de tillgångsslag som AP- fonderna (exklusive Sjätte
aktier har för perioden |
den |
bästa |
totalavkastningen |
||
(7,0 procent) |
följt av |
svenska nominella |
och reala obligationer (5,0 – |
||
5,5 procent). |
Utländska |
aktier har däremot endast |
avkastat |
i genomsnitt |
3,2 procent per år (mätt i USD). Eftersom den amerikanska dollarn har försvagats mot den svenska kronan sedan 2001, har dock avkastningen
på utländska aktier – mätt i svenska kronor – varit än lägre. Avkastningen på den globala aktiemarknaden kan därmed i ett svenskt
och ett historiskt perspektiv karaktäriseras som svag. Till skillnad från detta framstår avkastningen på den svenska obligationsmarknaden i ett längre perspektiv som stark.
15
Skr. 2013/14:130
16
Tabell 3.1 Totalavkastning i olika tillgångsslag under 2013, tioårsperioden
|
2013 |
||
Svenska aktier (SBX) |
25,6 |
11,4 |
7,0 |
Utländska aktier (MSCI World i USD) |
24,1 |
4,8 |
3,2 |
Utländska aktier (MSCI World i SEK) |
22,6 |
3,6 |
|
Obligationsindex (OMRX) |
4,4 |
5,0 |
|
Reala obligationer (RXRE) |
4,6 |
5,5 |
|
Riskfri ränta |
0,9 |
1,9 |
2,2 |
Not. Riskfri ränta är ett vägt genomsnitt av statsskuldsväxlar med 3 och 6 månaders löptid.
Vid betraktandet av tioårsperioden
tidsperioden. Avkastningen på utländska aktier noteras i nivå med obligationer – som fortsatt uppvisar en hög avkastning i ett historiskt perspektiv. Den riskfria räntan, i det här fallet beräknat med ett genom- snitt av svenska statsskuldväxlar, avkastar knappt hälften av vad svenska nominella och reala obligationer gör.
Under 2013 noterades en totalavkastning på omkring 25 procent för både svenska och globala aktier, samtidigt som nominella och reala obligationer uppvisade negativ avkastning på i genomsnitt
4 |
Skr. 2013/14:130 |
I detta avsnitt sammanställs
Avsnittet innehåller också en sammanställning av buffertfondernas
Buffertfonderna redovisar genomgående starka resultat för 2013. Tabell 4.1 sammanställer några nyckeltal för detta. Förvaltat kapital i buffertfonderna uppgick vid utgången av 2013 till 1 058 miljarder kronor
– efter utbetalning till inkomstpensionssystemet på 27 miljarder kronor (knappt 7 miljarder kronor per fond). Buffertfondernas resultat var sam- manlagt 127 miljarder kronor, det näst bästa resultatet sedan 2001.
Sjunde
Tabell 4.1
|
Utgående |
Resultat 2013 |
|||
|
fondkapital1 |
||||
|
(mdkr) |
(mdkr) |
(%) |
|
|
Första |
253 |
25,7 |
11,2 |
Nominell avkastning 5,5 % per år över rullande tioårsperiod |
|
Andra |
265 |
30,1 |
12,7 |
Real avkastning på 5,0 % per år under minst en tioårsperiod |
|
Tredje |
258 |
32,4 |
14,1 |
Real långsiktig avkastning på 4,0 % per år |
|
Fjärde |
260 |
37,0 |
16,4 |
Real avkastning 4,5 % per år under en period på tio år |
|
Sjätte |
22 |
1,9 |
9,2 |
Nominell avkastning SIX Nordic200 CAP GI+2,5 |
|
procentenheter över fem år |
|||||
|
|
|
|
||
Summa |
1 058 |
127,1 |
|
|
|
Sjunde |
186 |
|
32,0 |
Förvalsalternativet (Såfa) avkastning minst lika bra som |
|
|
genomsnittet av privata fonder i premiepensionssystemet |
||||
|
|
|
|
Not 1: För
Not 2:
Källa:
4.1
30 procent av fondkapitalet placerati räntebärande instrument, högst 5 procent placerat i onoterade värdepapper och högst 40 procent exponerat för valutarisk. Reglerna innehåller också begränsningar för fonderna vad gäller stora exponeringar, röstetal och innehav i svenska aktier (se bilaga 2 om
Styrelsen för respektive
linjer för verksamheten med utgångspunkt i
17
Skr. 2013/14:130 |
uppdrag att vara till nytta för inkomstpensionssystemet. Styrelserna har |
||
|
valt olika tillvägagångssätt att uppnå målet för fondens avkastning (se |
||
|
tabell 4.1 och avsnitten för respektive |
|
|
|
Samarbeten och utvecklingsarbete |
|
|
|
Regeringen har tidigare betonat betydelsen av att |
||
|
samhet bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt. Detta inkluderar också |
||
|
möjligheterna till effektivitetsvinster genom administrativ samverkan |
||
|
mellan fonderna. Samarbetet ska dock vara utformat på ett sätt som inte |
||
|
inskränker möjligheten till konkurrens dem emellan. |
|
|
|
|||
|
som de anser gynna pensionskapitalets utveckling. Exempelvis sam- |
||
|
verkar fonderna för att minska kostnaderna inom befintliga organisa- |
||
|
tioner. Gemensamma arbetsgrupper har inrättats för alla affärsstödjande |
||
|
funktioner, bl.a. |
||
|
värderingsfrågor, systemstöd för onoterade tillgångar, system för doku- |
||
|
menthantering samt portföljsystem. Ett annat exempel på område för |
||
|
samverkan är |
||
|
frågor inom ramen för det gemensamma Etikrådet. |
||
|
visar inga kostnadseffekter av samverkan för 2013. |
|
|
|
|||
|
hetliga riskmått för att öka jämförbarheten mellan fonderna. Arbetet |
||
|
resulterade i att |
i årsredovisningarna för |
|
|
2013 bl.a. redovisar standardavvikelsen |
||
|
för den totala portföljen (noterade och onoterade tillgångar) beräknad på |
||
|
tio års kvartalsavkastning. Fjärde |
redovisar däremot |
detta |
|
mått beräknat på likvida tillgångar (placeringstillgångar |
exklusive |
|
|
fastigheter, riskkapitalfonder och högavkastande räntebärande). |
|
4.1.1 Första
Resultat, avkastning och måluppfyllelse
Första
ultatet motsvarar en avkastning på 11,2 procent efter kostnader (11,3 procent året innan). Under året överfördes 6,9 miljarder kronor till pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med 18,8 miljarder
kronor till 253 miljarder kronor (tabell 4.2).
Tabell 4.2 Första
|
2013 |
2012 |
Ingående fondkapital |
233 700 |
213 318 |
Årets resultat |
25 687 |
24 170 |
Överföringar |
||
Utgående fondkapital |
252 507 |
233 700 |
Not. Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet.
Första
tioårsperioder. Tidigare var målet formulerat över en femårsperiod.
18
Under tioårsperioden |
har |
haft |
en |
nominellSkr.2013/14:130 |
||||
avkastning på 6,5 procent per |
år, vilket överträffar fondens mål för |
|||||||
perioden. |
Under |
den |
senaste |
femårsperioden |
uppgick |
|||
fondens |
nominella |
avkastning |
till |
10,0 procent |
per |
år (2,5 procent |
||
närmast föregående femårsperiod). |
|
|
|
|
|
|||
Första |
tillämpar |
en |
uppföljningsmodell |
enligt |
vilken |
avkastning och risk redovisas utifrån
delning inom tillgångarna, t.ex. aktieinvesteringar på |
olika marknader |
|
||||||||||
och |
risknivå |
i |
ränteportföljen, |
men |
även |
förvaltningsstrategi |
för |
|||||
respektive tillgång. Operativ förvaltning avser den faktiska förvaltningen |
|
|||||||||||
i förhållande till de valda förvaltningsstrategierna. |
|
|
|
|
||||||||
Avkastningen |
på |
Första |
startportfölj |
uppgick |
till |
|||||||
11,4 procent vid utgången av 2013. I jämförelse med startportföljen är |
|
|||||||||||
totalavkastningen (före kostnader) på |
|
|||||||||||
11,3 procent. Utvärderingen av de olika beslutsnivåerna i förhållande till |
|
|||||||||||
risk visar att den totala risken i portföljen överstigit risken i startport- |
|
|||||||||||
följen, vilket förklaras av en högre risk i den strategiska allokeringen och |
|
|||||||||||
i den operativa förvaltningen. |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Beslutsnivåerna utvärderas i förhållande till Första |
|
|||||||||||
porfölj per den 1 januari 2013. Den strategiska tillgångsallokeringen och |
|
|||||||||||
operativa |
förvaltningen |
bidrog |
positivt |
under |
2013, |
0,3 |
procent |
respektive 2,4 procent, medan strategisk förvaltning bidrog negativt med
Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen
I tabell 4.3 redovisas Första
Räntebärande tillgångar gav en positiv avkastning 2013 men en lägre avkastning i jämförelse med året innan. Räntebärande tillgångar bidrog med 0,4 procentenheter till totalavkastningen.
Samtliga övriga investeringar gav positiv avkastning 2013, med undan-
tag för den s.k. riskparitetsportföljen. Riskparitetsportföljen är en för Första
leken på ett antal makroekonomiska risker är i paritet |
med varandra. |
Högst avkastning inom övriga tillgångar uppnådde |
fastigheter som |
bidrog med 1,4 procentenheter till totalavkastningen. |
|
19
Skr. 2013/14:130 Tabell 4.3 Första
|
2013 |
2012 |
Bidrag till totalavkastning |
|
% |
% |
2013 (procentenheter) |
|
|
|
|
Aktier Sverige |
24,0 |
17,2 |
2,7 |
Aktier utvecklade länder |
24,1 |
17,0 |
5,9 |
Aktier utvecklingsländer |
13,5 |
||
Viktad aktieavkastning |
17,9 |
16,3 |
8,4 |
Räntebärande tillgångar |
1,4 |
8,8 |
0,4 |
Allokering, kassa, valuta |
0,3 |
0,3 |
|
Fastigheter |
19,2 |
12,0 |
1,4 |
Hedgefonder |
8,2 |
6,1 |
0,4 |
Riskkapitalfonder |
11,0 |
9,3 |
0,4 |
Riskparitetsportfölj |
- |
0,0 |
|
Nya investeringar |
2,9 |
20,7 |
0,0 |
Total avkastning efter kostnader |
11,2 |
11,3 |
11,3 |
Not. Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. Första
Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Första
Första
Vid utgången av 2013 uppgick Första
kapital (61 procent året innan). Andelen externt förvaltade medel minskade således från 39 procent 2012 till 37 procent 2013.
Tabell 4.4 Första
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
|
|
mdkr |
% |
mdkr |
% |
|
|
Aktier Sverige |
30,1 |
11,9 |
26,6 |
11,4 |
|
|
Aktier utvecklade länder |
64,1 |
25,4 |
58,5 |
25,0 |
|
|
Aktier utvecklingsländer |
24,2 |
9,6 |
23,7 |
10,2 |
|
|
Summa aktier |
118,4 |
46,9 |
108,8 |
46,6 |
|
|
Räntebärande |
74,9 |
29,7 |
85,1 |
36,4 |
|
|
Kassa/valuta |
4,1 |
1,6 |
2,7 |
1,1 |
|
|
Fastigheter |
22,2 |
8,8 |
18,0 |
7,7 |
|
|
Hedgefonder |
12,4 |
4,9 |
10,0 |
4,3 |
|
|
Nya investeringar |
2,6 |
1,0 |
1,7 |
0,7 |
|
|
Riskkapitalfonder |
8,4 |
3,3 |
7,4 |
3,2 |
|
|
Riskparitetsportfölj |
9,5 |
3,8 |
- |
- |
|
|
Nya investeringar |
2,6 |
1,0 |
1,7 |
0,7 |
|
|
Summa övriga investeringar |
55,1 |
21,8 |
37,1 |
15,9 |
|
|
Summa fondkapital |
252,5 |
100 |
233,7 |
100 |
|
|
Not. Riskparitetsportföljen innehåller 48 procent räntebärande papper, vilket gör att den |
|
||||
|
totala ränteexponeringen uppgår till 31,2 procent vid utgången av 2013. |
|
|
|||
|
Som framgår av tabell 4.4 uppgick andelen aktier i Första |
|||||
20 |
portfölj till 46,9 procent av fondkapitalet vid utgången av 2013, vilket är |
oförändrat i jämförelse med året innan. |
har dock Skrfärre.2013/14:130 |
innehav än tidigare. Som nämns ovan har andelen extern förvaltning av |
|
fondkapitalet minskat under året. Samtidigt har andelen |
mandat med |
aktiv förvaltning i den externa förvaltningen ökat och andelen index- beroende mandat minskat.
Andelen räntebärande tillgångar minskade under 2013 till 29,7 procent av fondkapitalet (36 procent av kapitalet året innan). Exponeringen mot räntebärande värdepapper var dock 31,5 procent vid utgången av 2013,
eftersom riskparitetsportföljen till 48 procent utgörs av räntebärande tillgångar.
Första
värdet |
för |
fastighetsinnehavet |
till drygt 22 miljarder kronor, varav |
fondens |
del |
i fastighetsbolaget |
sakronanVa uppgick till 10 miljarder |
kronor. Vasakronan samägs till lika delar av |
|||
Vid utgången av 2013 uppgick värdet av Första |
|||
ringar |
i riskkapitalfonder till |
8,4 miljarder kronor, vilket motsvarar |
3,3 procent av fondens kapital. Under 2013 gjordes utfästelser om kapital till elva fonder till ett värde av 3,6miljarder kronor. Första
totala tillgångar. |
|
Under 2013 investerade Första |
i en riskparitetsportfölj, |
vilket för fonden är en ny tillgång. Värdet på |
riskparitetsportföljen var |
vid utgången av året 9,5 miljarder kronor, motsvarande 3,8 procent av
fondens totala tillgångar. |
|
|
I Första |
ingår |
för |
fonden nya typer av investeringar, exempelvis jordbruksfastigheter. |
|
|
Första |
|
|
totala fondkapitalet och avsåg främst amerikanska dollar, |
euro |
och |
brittiska pund. |
|
|
4.1.2Andra
Resultat, avkastning och måluppfyllelse
Andra
Tabell 4.5 Andra
|
2013 |
2012 |
Ingående fondkapital |
241 454 |
216 622 |
Årets resultat |
30 138 |
28 620 |
Överföringar |
||
Utgående fondkapital |
264 712 |
241 454 |
Not. Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet.
21
Skr. 2013/14:130 |
Andra |
|
||||||||||||
|
per år. Syftet är att minimera konsekvenserna av den automatiska balans- |
|
||||||||||||
|
eringen i pensionssystemet. För den senaste tioårsperioden |
|
||||||||||||
|
har |
Andra |
haft |
en |
genomsnittlig |
real avkastning |
på |
|||||||
|
5,8 procent, vilket innebär att fonden har uppnått målet för perioden. För |
|
||||||||||||
|
femårsperioden |
|
||||||||||||
|
uppgått till 9,8 procent per år, vilket innebär att fonden har nått målet |
|
||||||||||||
|
även för denna period. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Andra |
att nå målet består av beslut på tre |
|
|||||||||||
|
nivåer; strategisk tillgångsfördelning, val av jämförelseindex och aktiv |
|
||||||||||||
|
förvaltning. Andra |
strategiska portfölj utgörs av den |
||||||||||||
|
sammansättning av olika kategorier av tillgångar som fonden bedömt ger |
|
||||||||||||
|
den bästa långsiktiga tillväxten för framtida pensioner och som beaktar |
|
||||||||||||
|
kravet på neutralitet över generationerna. Valet av index ses som en del |
|
||||||||||||
|
av |
den |
strategiska aceringsprocessen,pl |
|
där index |
fastställer |
ett |
|
||||||
|
investeringsurval för den interna och externa förvaltningen. |
|
|
|
|
|||||||||
|
Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen |
|
||||||||||||
|
I tabell 4.6 redovisas Andra |
|
||||||||||||
|
tillgångskategori och deras respektive bidrag till |
|
||||||||||||
|
avkastning vid utgången av 2013. Som helhet var avkastningen för |
|||||||||||||
|
noterade aktier positiv och högre i jämförelse med året innan. Totalt |
|
||||||||||||
|
bidrog aktier mest till totalavkastningen, 9,9 procentenheter. |
|
|
|
|
|||||||||
|
Räntebärande tillgångar gav en negativ avkastning 2013 och därmed en |
|
||||||||||||
|
lägre avkastning i jämförelse med året innan. Räntebärande tillgångar |
|
||||||||||||
|
bidrog med |
|
|
|
|
|
||||||||
|
Andra |
tillgångskategori |
alternativa |
investeringar |
utgör |
|
||||||||
|
16 procent av fondens totala kapitaloch består av fastigheter, inklusive |
|
||||||||||||
|
skogs- och jordbruksfastigheter, riskkapitalfonder, alternativa krediter, |
|
||||||||||||
|
alternativa riskpremier och kinesiska aktier. Tillgångarna genererade en |
|
||||||||||||
|
positiv |
avkastning |
på |
13,4 |
procent |
under |
2013 och |
bidrog |
med |
|||||
|
2,1 procentenheter till totalavkastningen. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Tabell 4.6 Andra |
|
|
|
||||||||||
|
|
|
procentenheter per år) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
Bidrag till totalavkastning |
|
||||
|
|
|
|
|
% |
|
% |
|
2013 (procentenheter) |
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Svenska aktier |
|
27,2 |
|
16,3 |
|
|
|
|
2,9 |
|
|
||
|
Utländska aktier |
|
18,4 |
|
12,9 |
|
|
|
|
7,0 |
|
|
||
|
Räntebärande instrument |
|
|
5,4 |
|
|
|
|
|
|||||
|
Viktad avkastning likvid portfölj |
12,7 |
|
13,4 |
|
|
|
|
9,6 |
|
|
|||
|
Aktiv avkastning före kostnader |
0,4 |
|
1,2 |
|
|
|
|
1,1 |
|
|
|||
|
Alternativa investeringar |
|
13,4 |
|
13,9 |
|
|
|
|
2,1 |
|
|
||
|
Total avkastning efter kostnader |
12,7 |
|
13,5 |
|
|
|
12,8 |
|
|
||||
|
Not. Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning |
|
||||||||||||
|
är beräknad efter kostnader. Bidragen till fondens totala avkastning summerar inte, utöver |
|
||||||||||||
|
redovisade poster bidrog GTAA med 0,1 procentenheter, Overlay med |
|
||||||||||||
|
och FX Hedge med 1,1 procentenheter till Andra |
|
|
|
||||||||||
|
Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Andra |
|
||||||||||||
22 |
totala portfölj till 2,4 (2,0 året innan). |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Andra |
Skr. 2013/14:130 |
Vid utgången av 2013 uppgick Andra |
|
199 miljarder kronor, vilket motsvarade 75 procent av |
|
kapital (71 procent året innan). Andelen externt förvaltade |
medel |
minskade således från 29 procent 2012 till 25 procent 2013. Merparten av den externa förvaltningen var aktiv.
Tabell 4.7 Andra
|
2013 |
|
2012 |
|
|
mdkr |
% |
mdkr |
% |
Svenska aktier |
30,3 |
11,4 |
27,0 |
11,2 |
Utländska aktier |
105,2 |
39,7 |
91,3 |
37,8 |
Räntebärande instrument |
86,9 |
32,9 |
86,7 |
35,9 |
Alternativa investeringar |
42,3 |
16,0 |
36,5 |
15,1 |
Summa fondkapital |
264,7 |
100 |
241,5 |
100 |
Not. Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat.
Tabell 4.7 visar exponeringen i Andra |
|
||||||||||
av 2013. Den sammanlagda andelen aktier ökade till 51,1 procent under |
|
||||||||||
året (49,0 procent året innan) medan andelen räntebärande instrument |
|
||||||||||
minskade |
|
till |
32,9 |
|
procent. |
Andelen |
av |
kategorin |
alternativa |
||
investeringar ökade i jämförelse med året innan till |
16,0 procent av |
||||||||||
fondens |
kapital. |
Andra |
valutaexponering |
ökade |
och |
||||||
motsvarade vid utgången året 23 procent av fondens kapital (20 procent |
|
||||||||||
året innan). Störst var exponeringen mot amerikanska dollar och euro. |
|
||||||||||
Den största andelen av alternativa investeringar utgörs av onoterade |
|
||||||||||
fastighetsbolag, inklusive skogs- och jordbruksfastigheter (8,7 procent av |
|
||||||||||
totala |
fondkapital). |
Därefter |
följer |
riskkapitalfonder |
|||||||
(4,0 procent av |
fondkapitalet), |
alternativa |
krediter |
(1,6 |
procent |
av |
|||||
fondkapitalet), alternativa riskpremier (1,0 procent av fondkapitalet) och |
|
||||||||||
kinesiska aktier (0,5 procent av fondkapitalet). |
|
|
|
|
|
||||||
Andra |
|
onoterade |
fastighetsinnehav |
består |
bl.a. |
av |
25 procents ägarandel i Vasakronan (samägs till lika stora andelar med övriga
Holding AB (Norrporten) och i Cityhold |
Property AB. |
Norrporten |
|||||
samägs med Sjätte |
med Första |
||||||
Under 2013 investerade Andra |
|
||||||
som investerar i fastigheter främst i Kina. |
|
|
|
|
|||
Andra |
|||||||
kapitalfonder uppgick vid slutet av 2013 till 18,9 miljarder kronor. Under |
|
||||||
året gjordes sju nyinvesteringarna om sammanlagt 1,9 miljarder kronor. |
|
||||||
Under 2013 genomförde Andra |
|
||||||
alternativa krediter, vilket innebär att fonden allokerat en del av kapitalet |
|
||||||
i statsobligationsportföljen till en portfölj med alternativa krediter. |
|
|
|||||
Andra |
erhöll |
under |
2013 |
tillstånd |
från |
kinesiska |
myndigheter att investera motsvarande 200 miljoner amerikanska dollar i kinesiska
23
Skr. 2013/14:130 |
4.1.3 |
|
Tredje |
|
|
|
|
||||||||
|
Resultat, avkastning och måluppfyllelse |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Tredje |
resultat uppgick |
till |
32,4 miljarder kronor |
2013, |
||||||||||
|
vilket |
motsvarar |
en |
avkastning |
på |
|
14,1 |
procent |
efter |
kostnader |
|||||
|
(10,7 procent året innan). Fondkapitalet ökade med 25,5 miljarder kronor |
||||||||||||||
|
till 258 miljarder kronor. Under året överfördes 6,9 miljarder kronor till |
||||||||||||||
|
pensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Tabell 4.8 Tredje |
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
|
|
||
|
Ingående fondkapital |
|
|
232 956 |
|
214 106 |
|
|
|
|
|||||
|
Årets resultat |
|
|
|
|
32 398 |
|
22 638 |
|
|
|
|
|||
|
Överföringar |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Utgående fondkapital |
|
|
258 475 |
|
232 956 |
|
|
|
|
|||||
|
Not. Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|||||||||
|
Tredje |
||||||||||||||
|
tillgångsallokering som syftar till att minska |
risken |
för |
stora |
negativa |
||||||||||
|
utfall och på så sätt |
begränsa |
påfrestningarna |
på |
pensionssystemet. |
||||||||||
|
Tredje |
förvaltningen |
med |
hjälp |
av |
en |
|||||||||
|
modell bestående av följande fyra delkomponenter. Fondens |
opera- |
|||||||||||||
|
tionella mål om 4,0 procents realavkastning per år i snitt över en tids- |
||||||||||||||
|
period, |
en |
långsiktigt |
statisk modell, extern jämförelsegrupp bestående |
|||||||||||
|
av internationella pensionsfonder med liknande uppdrag och en själv- |
||||||||||||||
|
utvärdering av allokeringsbeslut. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
För tioårsperioden |
||||||||||||||
|
ningen på Tredje |
||||||||||||||
|
innebär |
att fonden |
uppnått sitt långsiktiga mål under denna period. |
||||||||||||
|
Fonden har även uppnått målet sett under den senaste femårsperioden |
||||||||||||||
|
|||||||||||||||
|
Under 2013 avkastade Tredje |
det |
|||||||||||||
|
är högre än avkastningen för den långsiktiga statiska portföljen, vilken |
||||||||||||||
|
uppgick till 11,2 procent. Medianen för den reala avkastningen i den |
||||||||||||||
|
externa jämförelsegruppen uppgick till 7,3 procent under perioden 2009– |
||||||||||||||
|
2012. Under samma period var motsvarande avkastning för Tredje AP- |
||||||||||||||
|
fonden lägre och uppgick till 6,8procent. Tredje |
||||||||||||||
|
icerar inte självutvärdering externt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen |
|
|||||||||||||
|
Tredje |
||||||||||||||
|
kategorier av tillgångar, i syfte att åskådliggöra och förtydliga de risker |
||||||||||||||
|
som fondens portfölj är utsatt för. I tabell 4.9 redovisas avkastning per |
||||||||||||||
|
riskklass |
och |
deras |
respektive |
bidrag |
till |
Tredje |
totala |
|||||||
|
avkastning. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Högst avkastning under 2013 genererade riskklass aktier (investeringar |
||||||||||||||
|
i noterade och onoterade aktier) som gav 25,5 procent (17,4 procent året |
||||||||||||||
|
innan) |
och |
bidrog |
med 12,5 procentenheter till |
|||||||||||
|
avkastning. Riskklass aktier var också den klass som bidrog med mest till |
||||||||||||||
24 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
totalavkastningen. |
Riskklass räntor |
genererade |
en negativ avkastningSkr. 2013/14:130 |
2013, vilket gav ett negativt avkastningsbidrag på |
|||
Den samlade |
avkastningen för |
riskklass |
inflation (investeringar i |
svenska och tyska realränteobligationer samt fastigheter, skog, jordbruk och infrastruktur) ökade till 7,8 procent och bidrog positivt till fondens
totala avkastning med 1,6 procentenheter. |
|
|
|
||
Riskklass valuta har bidragit negativt |
till fondens totala avkastning |
||||
med |
|||||
till 20,5 procent av fondkapitalet. |
|
|
|
|
|
Tabell 4.9 Tredje |
|||||
|
procentenheter per år) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Riskklass |
Tillgångar |
2013 |
2012 |
Bidrag till totalav- |
|
|
|
% |
% |
kastning 2013 (p.e.) |
|
Aktie |
noterade och onoterade |
25,5 |
17,4 |
12,5 |
|
|
aktier |
|
|
|
|
Räntor |
statsobligationer |
1,9 |
|
||
Kredit |
bostads- och |
2,6 |
6,4 |
0,3 |
|
|
företagsobligationer |
|
|
|
|
Inflation |
realränteobligationer, |
7,8 |
5,0 |
1,6 |
|
|
fastigheter |
|
|
|
|
Valuta |
|
|
|
|
|
Övrig exponering |
konvertibla skuldebrev, |
24,6 |
30,6 |
0,4 |
|
|
försäkringsrisker |
|
|
|
|
Absolutavkastande |
|
|
0,3 |
|
|
strategier |
|
|
|
|
|
Total avkastning efter kostnader |
14,2 |
10,7 |
14,2 |
|
Not. Avkastning för riskklasser avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Avkastning för utländska aktier och räntebärande värdepapper är beräknad inklusive valutasäkring.
Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Tredje
Tredje
Vid utgången av 2013 uppgick Tredje
kapital (64 procent året innan). Andelen |
externt |
förvaltade medel |
|||
minskade således till 35 procent 2013. |
|
|
|
|
|
Tabell 4.10 Tredje |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
|
mdkr |
% |
mdkr |
% |
|
Svenska aktier |
32,6 |
12,6 |
26,2 |
11,2 |
|
Utländska aktier |
95,4 |
36,9 |
80,9 |
34,7 |
|
Nominella räntebärande instrument |
68,9 |
26,7 |
71,5 |
30,7 |
|
Reala räntebärande instrument |
21,6 |
8,4 |
17,9 |
7,7 |
|
Alternativa investeringar |
39,8 |
15,4 |
36,3 |
15,6 |
|
Fondkapital |
258,5 |
100 |
232,9 |
100 |
|
25
Skr. 2013/14:130 |
Under 2013 ökade andelen tillgångar placerade i svenska och utländska |
|
|||||||||
|
aktier till 12,6 procent respektive 36,9 procent (tabell 4.10). |
Andelen |
|||||||||
|
räntebärande |
instrument |
|
minskade |
till |
sammanlagt |
35,1 |
procent |
|||
|
(38,4 |
procent |
året |
innan), |
samtidigt som fonden har gjort en viss |
||||||
|
omfördelning under året från nominella till reala instrument. |
|
|
|
|||||||
|
Fastigheter är den största posten inom riskklass inflation och ökade till |
|
|||||||||
|
11,0 procent av Tredje |
||||||||||
|
innan). I kronor motsvarade det 28,5 miljarder kronor (19,6 miljarder |
||||||||||
|
kronor året innan). Det enskilt största innehavet avser Vasakronan, som |
||||||||||
|
|||||||||||
|
under |
året sin |
ägarandel |
i |
fastighetsbolaget |
Hemsö |
Fastigheter, |
från |
|||
|
50 procent till 85 procent. |
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
I riskklass övriga investeringar ingår investeringar i konvertibler och |
||||||||||
|
försäkringsrelaterade |
risker |
till |
ett värde av |
1,6 miljarder |
kronor. I |
risk- |
klassen ingår även riskpremiestrategier, volatilitetsstrategier och invest- eringar i hedgefonder. Andelen tillgångar i riskkapitalfonder i Tredje AP- fondens portfölj minskade till 3,8 procent (4,9 procent året innan).
4.1.4Fjärde
Resultat, avkastning och måluppfyllelse
Fjärde
Tabell 4.11 Fjärde
|
|
2013 |
2012 |
|
|
Ingående fondkapital |
229 631 |
209 999 |
|
|
Årets resultat |
36 997 |
23 420 |
|
|
Överföringar |
|
||
|
Utgående fondkapital |
259 748 |
229 631 |
|
|
Not. Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. |
|
||
|
Den nya förvaltningsstruktur som Fjärde |
|||
|
genomfördes fullt ut 2013. Förvaltningsstrukturen innebär att fonden |
|||
|
arbetar med tre delportföljer med olika tidshorisonter; den långsiktiga |
|||
|
normalportföljen (40 år), den strategiska förvaltningen på medellång sikt |
|||
|
||||
|
Fjärde |
|||
|
kombination av aktier och |
statsobligationer, duration och valuta- |
||
|
exponering som bedöms ge bäst totalavkastning på lång sikt. Inom den |
|||
|
strategiska förvaltningen görs aktiva investeringar. Den taktiska förvalt- |
|||
|
ningen består av både aktiva och passiva investeringar. |
|||
|
Fjärde |
|||
|
normalportföljen ska uppgå till 4,5 procent per år i genomsnitt, under en |
|||
|
period av tio år. Enligt fondens bedömning utgör målet det som krävs för |
|||
|
att pensionssystemets tillgångar |
och skulder ska balansera på lång sikt |
||
26 |
(40 år). Fjärde |
2013 uppgick i genomsnitt till 5,9 procent per år (närmast föregående tio- Skr. 2013/14:130 årsperiod var den 5,8 procent per år). Fonden uppnådde därmed målet.
Målet för |
den strategiska |
förvaltningen |
är att |
avkasta |
i genomsnitt |
|||||
0,5 |
procentenheter utöver normalportföljen per år under en rullande |
|||||||||
femårsperiod. |
För |
2013 |
uppgick avkastningen (före |
kostnader |
till) |
|||||
1,2 |
procentenheter |
över |
|
normalportföljen |
procentenheter |
året |
||||
innan). Ännu finns inte historik för en femårsperiod. |
|
|
|
|
||||||
Målet för den taktiska förvaltningen är att generera 0,5 procentenheter |
|
|||||||||
per år utöver normalportföljen under en rullande treårsperiod. För 2013 |
|
|||||||||
avkastade |
den |
taktiska |
förvaltningen |
0,5 |
procentenheter |
utöver |
||||
normalportföljen (1,0 procentenheter året innan). Under treårsperioden |
|
|||||||||
|
||||||||||
0,5 |
procentenheter |
per |
år |
(föregående |
treårsperiod |
var |
resultatet 0,6 procentenheter).
Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen
Fjärde
året innan).
Tabell 4.12 Fjärde
|
2013 |
2012 |
|
Bidrag till totalavkastning 2013 |
|
|
|
||
Svenska aktier |
26,4 |
16,9 |
|
|
|
3,8 |
|
|
|
Utländska aktier |
27,8 |
17,4 |
|
|
|
10,3 |
|
|
|
Räntebärande instrument |
6,0 |
|
|
|
|
|
|
||
Aktieindex2 |
0,0 |
0,0 |
|
|
|
|
|
|
|
Aktiv valutaförvaltning2 |
0,1 |
0,1 |
|
|
|
0,1 |
|
|
|
Summa taktiskt förvaltade tillgångar |
15,9 |
12,8 |
|
|
|
14,0 |
|
|
|
Fastigheter |
27,2 |
14,2 |
|
|
|
1,4 |
|
|
|
Svenska strategiska aktier |
42,6 |
- |
|
|
|
1,3 |
|
|
|
Små och medelstora företag |
- |
13,4 |
|
|
|
- |
|
|
|
Hållbarhet |
38,3 |
- |
|
|
|
0,4 |
|
|
|
Övriga strategiska positioner |
12,3 |
5,1 |
|
|
|
0,4 |
|
|
|
Implementering av strategisk portfölj |
|
|
|
|
|
|
|||
Total avkastning efter kostnader |
16,4 |
11,2 |
|
|
|
16,5 |
|
|
|
Not 1: Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning |
|
||||||||
är beräknad efter kostnader. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Not 2: Portföljavkastning med summa placeringstillgångar som bas. |
|
|
|
|
|
||||
Fjärde |
|
||||||||
avkastning på 26,4 respektive 27,8 procent och bidrog med 14,2 procent- |
|
||||||||
enheter till den totala avkastningen (tabell 4.12). Fondens räntebärande |
|
||||||||
instrument bidrog negativt till totalavkastningen |
med |
|
procent- |
|
|||||
enheter. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Bland fondens övriga investeringar genererade delportföljen hållbarhet |
|
||||||||
38,3 procent. Delportföljen |
omfattar |
investeringar |
som |
tar |
särskilda |
27 |
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 hänsyn till miljö, etik och ägarstyrning. Delportföljen fastigheter bidrog mest till totalavkastningen med 1,4 procentenheter.
Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Fjärde
Fjärde
Vid utgången av 2013 uppgick Fjärde
|
Tabell 4.13 Fjärde |
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
|
|
|
|
mdkr |
% |
mdkr |
% |
|
|
Svenska aktier |
|
|
30,7 |
11,9 |
34,9 |
15,7 |
|
|
Utländska aktier |
|
|
88,4 |
34,3 |
84,8 |
37,2 |
|
|
Summa taktiskt förvaltade aktier |
119,1 |
46,2 |
119,7 |
52,9 |
|
||
|
Räntebärande instrument inom |
83,0 |
32,0 |
82,3 |
36,1 |
|
||
|
taktisk förvaltning |
|
|
|
|
|
|
|
|
Fastigheter |
|
|
14,9 |
5,7 |
11,8 |
5,2 |
|
|
Svenska strategiska aktier |
|
18,3 |
7,1 |
6,1 |
2,6 |
|
|
|
Hållbarhet |
|
|
8,4 |
3,2 |
- |
- |
|
|
Övriga strategiska positioner |
|
14,7 |
5,6 |
7,2 |
3,1 |
|
|
|
Implementering av strategisk portfölj |
1,5 |
0,1 |
2,7 |
0,1 |
|
||
|
Summa strategiskt förvaltade |
57,8 |
21,7 |
27,8 |
11,0 |
|
||
|
tillgångar |
|
|
|
|
|
|
|
|
Fondkapital |
|
|
259,9 |
100 |
229,7 |
100 |
|
|
Not. Beloppen avser innehav medan procentuell fördelning avser exponering, inklusive |
|
||||||
|
derivat. Fjärde |
|||||||
|
tillgångskategorierna. För närmare information se Fjärde |
|||||||
|
Fjärde |
|||||||
|
portföljen till 32,0 procent av fondkapitalet (se tabell 4.13). Däremot har |
|||||||
|
andelen fastigheter och övriga strategiska tillgångar ökat från samman- |
|||||||
|
taget 11,0 till 21,7 procent av fondkapitalet. Andelen svenska strategiska |
|||||||
|
aktier ökade till 7,1 procent när ett nytt strategiskt mandat bestående av |
|||||||
|
svenska företag sammanfördes med det tidigare mandatet små och |
|||||||
|
medelstora bolag. Sammantaget har andelen aktier i Fjärde |
|||||||
|
portfölj ökat under 2013. |
|
|
|
|
|
||
|
Marknadsvärdet |
på |
Fjärde |
investeringar |
i fastigheter, |
|||
|
uppgick i slutet |
av |
2013 till |
14,9 miljarder kronor, vilket motsvarade |
||||
|
5,7 procent av |
|||||||
|
de senaste åren expanderat inom tillgångskategorin fastigheter. Fonden |
|||||||
|
äger fastighetsbolaget Vasakronan tillsammans med |
|||||||
|
fonderna. Därutöver samäger Fjärde |
|||||||
|
bolaget Rikshem till lika stora delar och 15 procent av fastighetsbolaget |
|||||||
|
Hemfosa. |
|
|
|
|
|
|
|
|
Posten övriga strategiska positioner utgjorde 5,6 procent av Fjärde AP- |
|||||||
28 |
fondens kapital i slutet av 2013 |
(3,1 procent året |
innan). I |
posten ingår |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
absolutavkastande, riskkapitalfonder, högavkastande räntebärande ochSkr. 2013/14:130 tillväxtmarknad. Tillgångarna i riskkapitalfonder utgjorde 1,1 procent av
Fjärde
4.2Sjätte
Sjätte |
|
|||||||||||||
fonden. Fonden har i uppdrag att, inom ramen för vad som är till nytta |
|
|||||||||||||
för |
|
inkomstpensionssystemet, |
|
investera |
|
fondmedlen |
på |
|||||||
riskkapitalmarknaden. Fonden har fokus på riskkapitalmarknaderna i |
|
|||||||||||||
Sverige och i övriga Norden. Sjätte |
|
|||||||||||||
buffertfonder även i det att fonden har |
möjlighet |
att investera |
både |
|
||||||||||
indirekt (via fonder) ochdirekt i onoterade företag. Därtill är Sjätte AP- |
|
|
||||||||||||
fonden stängd, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. |
|
|||||||||||||
Kapitalet |
i |
Sjätte |
har |
i |
sin |
helhet |
genererats |
från |
de |
|||||
10,4 miljarder kronor som tillsköts i samband med att dåvarande Sjätte |
|
|||||||||||||
fondstyrelsen bildades den 1 juli 1996. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Resultat, avkastning och måluppfyllelse |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Sjätte |
1,9 |
miljarder |
kronor |
2013 |
|
|||||||||
(1,7 |
miljarder |
kronor |
året |
innan), |
|
vilket |
motsvarar |
en |
nominell |
|||||
avkastning på 9,2 procent (9,2 procent året innan). Fondkapitalet ökade |
|
|||||||||||||
till 22,1 miljarder kronor under åretSedan. fonden bildades 1996 har |
|
|||||||||||||
fondkapitalet vuxit med 11,7 miljarder kronor, vilket motsvarar en |
|
|||||||||||||
genomsnittlig nominell avkastning på 4,5 procent per år (från start till |
|
|||||||||||||
2012 var motsvarande avkastning 4,2 procent per år). |
|
|
|
|
|
|
||||||||
Sjätte |
|
|||||||||||||
för fonden. Strategin är att fortsättavara en långsiktig investerare i |
|
|||||||||||||
onoterade bolag genom både direktinvesteringar i företag och indirekta |
|
|||||||||||||
investeringar genom fonder. |
|
|||||||||||||
ligare fokus på mogna företag medan investeringar i nystartade svenska |
|
|||||||||||||
företag (venture capital) sker genomfonder. Avsikten är att fond- |
|
|||||||||||||
investeringarna ska ha ett bredare fokus än företagsinvesteringar, både |
|
|||||||||||||
vad gäller företagens utvecklingsfas och geografi. Syftet är att uppnå god |
|
|
||||||||||||
riskspridning och genom en kombination av |
företags- |
och |
fond- |
|||||||||||
investeringar skapa affärsmöjligheter, konkurrensfördelar och flexibilitet. |
|
|
||||||||||||
Framtida direktinvesteringar i företag ska främst göras tillsammans med |
|
|||||||||||||
andra industriella och finansiella investerare. |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Sjätte |
|
|
||||||||||||
att uppnå en nominell avkastning som över längre tidsperioder (som |
|
|||||||||||||
innefattar en normal konjunkturcykel) motsvarar avkastningen på den |
|
|||||||||||||
nordiska aktiemarknaden mätt med ett brett aktieindex, SIX Nordic 200 |
|
|||||||||||||
Cap |
GI |
med tillägg |
av |
en riskpremie |
|
för |
onoterade bolag |
om |
||||||
2,5 procentenheter. Riskpremien har justerats för att Sjätte |
|
|
||||||||||||
en stängd fond, vilket medför ett behov av intern likviditetshantering. |
|
|||||||||||||
Sjätte |
|
|||||||||||||
tioårsperioden |
uppgick målet |
till |
14,0 procent |
per år, |
vilket |
|
29
Skr. 2013/14:130 Sjätte
Tabell 4.14 Sjätte
|
2013 |
2012 |
||
Total avkastning efter kostnader |
9,2 |
9,2 |
5,6 |
4,5 |
Avkastningsmål fr.o.m. 2012 |
30,0 |
20,2 |
14,0 |
11,9 |
|
|
|
|
|
Differens |
||||
|
|
|
|
|
Mot bakgrund av att Sjätte |
|
uppdelning gjorts mellan |
- |
verksamheten) och fondens likviditetshantering (likviditetsförvaltningen). |
Syftet med likviditetsreserven är att upprätthålla en god betalnings- beredskap. Investeringsverksamheten utgörs av direkta och indirekta
(genom fonder) investeringar i företag. Vid utgången av 2013 värderades |
|
|||||
tillgångarna |
i |
investeringsverksamheten |
till |
14,9 miljarder |
kronor |
|
(13,7 miljarder kronor året innan), vilket |
motsvarar drygt 67 procent av |
|
||||
Sjätte |
uppgick |
fondens investerings- |
||||
åtaganden till 6,1 miljarder kronor (3,4 miljarder kronor året innan). |
|
Avkastning och mål i investeringsverksamheten
Sjätte
på marknaderna i Sverige och i övriga Norden. Investeringarna är uppdelade på två segment: mogna bolag och expansionsbolag. Invester- ingar i noterade småbolag ingår i Sjätte
De direkta investeringarna (företagsinvesteringar) utgör 61 procent av investeringsverksamheten medan 39 procent utgörs av indirekta invester- ingar (fondinvesteringar). Företagsinvesteringar sker företrädesvis gen- om saminvesteringar med andra finansiella och industriella partners, men även egna investeringar görs. Fondinvesteringar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i mogna bolag (buyout capital) och expansions- bolag (venture capital) i Sverige eller övriga Norden. Investeringar görs huvudsakligen i primära fonder, men Sjätte
Tabell 4.15 Sjätte
|
|
Mål |
|
||
Mogna bolag |
14,0 |
14,0 |
Expansionsbolag |
14,0 |
|
Totalt investeringsverksamheten |
6,2 |
14,0 |
Totalt likviditetsförvaltningen |
- |
- |
Total avkastning efter kostnader |
5,6 |
14,0 |
Not. Avkastning per segment redovisas före kostnader.
30
Det största bidraget till Sjätte
nominell avkastning på 14,0 procent per år under perioden
av åren, vilket återspeglas i en negativ genomsnittlig årlig nominell avkastning för hela perioden.
Tabell 4.16 Sjätte
|
|
|
|
|
Avkastning före kostnader |
Marknadsvärderat kapital |
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
Mnkr |
|
% |
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Företagsinvesteringar |
|
|
0,9 |
9 036 |
|
40,9 |
|
|
|
||||
Fondinvesteringar |
|
|
|
10,3 |
5 884 |
|
26,6 |
|
|
|
|||
Likviditetsförvaltning |
|
|
- |
7 119 |
|
32,2 |
|
|
|
||||
Gemensamt kapital |
|
|
- |
|
70 |
|
0,32 |
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
6,2 |
22 109 |
|
100 |
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
Närmare 41 procent av Sjätte |
|
||||||||||||
företag (tabell 4.16). Affärsområdet företagsinvesteringar rymmer dels |
|
||||||||||||
mogna bolag, dels expansionsbolag. Vid utgången av 2013 uppgick det |
|
||||||||||||
sammantagna resultatet för företagsinvesteringar till 418 miljoner kronor |
|
|
|||||||||||
före kostnader 2013. Under den senaste femårsperioden |
|
||||||||||||
uppgår den genomsnittliga nominella avkastningen |
före |
kostnader |
till |
|
|||||||||
0,9 procent per år. Under 2013 har Sjätte |
|
||||||||||||
företag som i flertalet fall avser bolag som |
bedömer |
inte |
|
||||||||||
passar in i den framtida portföljen. De två största försäljningarna under |
|
||||||||||||
året var Gnotec och Panopticon. Gnotec avyttrades till en vinst om totalt |
|
|
|||||||||||
223 miljoner kronor, varav 54 miljoner kronor har påverkat 2013 års |
|
||||||||||||
resultat. Panopticon såldes till Datawatch som är noterat på Nasdaq- |
|
||||||||||||
börsen och köpeskillingen utgjordes av aktier i Datawatch. Inkluderat |
|
||||||||||||
kursuppgången |
i |
resulterade |
försäljningen |
av |
|||||||||
Panopticon |
i |
en vinst |
om totalt 105 miljoner kronor, vilket i sin helhet |
|
|||||||||
har påverkat årets resultat. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Inom affärsområdet fondinvesteringar sker investeringar i fonder med |
|
||||||||||||
inriktning mot onoterade företag i expansionsfas och mogen fas. Vid |
|
||||||||||||
utgången av 2013 uppgick marknadsvärdet för fondinvesteringarna till |
|
||||||||||||
5,9 miljarder kronor. Affärsområdet uppvisade under 2013 ett resultat på |
|
|
|||||||||||
763 |
miljoner |
kronor |
före kostnader. Området är uppdelat i de tre |
||||||||||
segmenten |
expansionsbolag |
(venture capital), mogna |
företag |
(buyout |
|
||||||||
capital) och |
förvärv |
av fondandelar ånfr tidigare ägare. Störst resultat |
|
||||||||||
genererade fondinvesteringar i mogna bolag (637 miljoner kronor), följt |
|
||||||||||||
av |
expansionsbolag |
(125 miljoner |
kronor). |
Under |
2013 |
gjordes |
|||||||
utfästelser på totalt 1,9 miljarder kronor, varav 1,7 miljarder kronor inom |
|
|
|||||||||||
mogna och 0,2 miljarder kronor inom expansionsbolag. Utfästelserna |
|
||||||||||||
gjordes till |
såväl |
befintliga |
samarbeten (Nordic Capital, |
EQT, Cubera |
|
||||||||
och Creandum) som till nya (FSN, Triton och Northzone). |
|
|
|
|
31 |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130
32
Avkastning och mål i likviditetsförvaltningen |
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Internbanken hanterar den likviditetsreserv som Sjätte |
|
|
|||||||||||
att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra |
|
||||||||||||
kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att Sjätte |
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
främst i räntebärande tillgångar med låg risk, men även i noterade |
|
||||||||||||
småbolagsfonder. Målsättningen för förvaltningen av räntebärande |
|
||||||||||||
värdepapper är att uppnå en avkastning i linje med OMRX Treasury bill. |
|
|
|||||||||||
Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som |
|
||||||||||||
uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. Fonden har |
|
||||||||||||
en |
kreditfacilitet |
för |
kortsiktigt |
finansieringsbehov |
om |
2 miljarder |
|
||||||
kronor, vilken var outnyttjad vid utgången av året. Sjätte |
|
|
|||||||||||
rätt |
att ta |
upp |
kredit |
hos en |
kreditinrättning |
eller |
hos |
|
|||||
|
|
|
|
||||||||||
Sedan |
2012 |
ingår |
Sjätte |
|
investeringar |
i |
noterade |
||||||
småbolagsfonder |
i |
Marknadsvärdet |
|
||||||||||
för de noterade småbolagsfonderna var 2,1 miljarder kronor vid utgången |
|
|
|||||||||||
av 2013 (1,7 miljarder kronor året |
innan). |
Det |
marknadsvärderade |
|
|||||||||
kapitalet i inom likviditetsförvaltningen uppgick till totalt 7,1 miljarder |
|
||||||||||||
kronor (6,2 miljarder kronor året innan). Resultatet för likviditetsförvalt- |
|
|
|||||||||||
ningen som helhet uppgick till 745 miljoner kronor (251 miljoner kronor |
|
|
|||||||||||
året innan). |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sjätte |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Enligt lagen (2000:193) om Sjätte |
|
|
|||||||||||
att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i |
|
||||||||||||
de mål som fonden har fastställtför sin placeringsverksamhet. Årets |
|
|
|||||||||||
utvärdering avser resultatet för 2013 samt analys och uppföljning av |
|
||||||||||||
fondens mål över femårsperioden |
|
|
|||||||||||
och för perioden sedan fondens start |
|
||||||||||||
från de lagstadgade målen för Sjätte |
|
||||||||||||
av uppdraget: att Sjätte |
|
|
|||||||||||
och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på risk- |
|
|
|||||||||||
kapitalmarknaden. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Under 2013 fortsatte arbetet med att ställa om Sjätte |
|
|
|||||||||||
följ i enlighet med den strategi som antogs 2011. Strategin innebär att |
|
||||||||||||
fondens investeringar ska fokuseras mot mogna bolag där marknadens, |
|
||||||||||||
liksom |
|
||||||||||||
en god avkastning framöver. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Sjätte |
|
|
|||||||||||
för jämförelseindex (SIX Nordic 200 CAP GI), med påslag för en risk- |
|
||||||||||||
premie för onoterade bolag om 2,5 procent, under en rullande femårs- |
|
||||||||||||
period. Under 2013 upphörde Sjätte |
|
|
|||||||||||
att publiceras externt (Handelsbanken Nordix |
|
|
|||||||||||
Total Return). Det för 2013 nya jämförelseindex ägs och beräknas direkt |
|
|
|||||||||||
av SIX på exakt samma sätt som det tidigare jämförelseindexet. |
|
|
|
||||||||||
Sjätte |
årlig |
|
|||||||||||
nominell avkastning på 4,5 procent sedan starten 1996, vilket understiger |
|
|
|||||||||||
fondens |
nominella |
avkastningsmål |
på |
11,9 procent |
per |
år. |
Fö |
||||||
tioårsperioden |
en |
genomsnittlig |
årlig |
nominell |
|
avkastning |
på |
5,6 |
procent, |
vilket |
|
är |
lägre |
än |
detSkr. 2013/14:130nominella |
||||||||
avkastningsmålet på 14,0 procent per år. Under femårsperioden 2009– |
|
||||||||||||||||
2013 var fondens nominella avkastning 6,2 procent per år, medan det |
|
||||||||||||||||
nominella |
|
avkastningsmålet |
var |
19,2 |
procent per år. Som helhet |
|
|||||||||||
understeg även avkastningen för 2013 målet för det året. Avkastningen |
|
||||||||||||||||
uppgick till 9,2 procent, medan målet uppgick till 30,0 procent. |
|
|
|
|
|
||||||||||||
Den nominella avkastningen för direktinvesteringar och för fond- |
|
||||||||||||||||
investeringar var positiva under perioden |
och |
uppgick |
till |
|
|||||||||||||
0,9 procent respektive 10,3 procent per år. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Det av Sjätte |
|
|
|||||||||||||||
årsperioden |
uppgår |
till |
14,0 |
procent |
för |
både |
direkt- |
|
|||||||||
investeringar |
|
och |
|
fondinvesteringar |
|
(i |
mogna |
|
bolag |
och |
|||||||
expansionsbolag). Den nominella avkastningen för direktinvesteringar i |
|
||||||||||||||||
mogna |
bolag |
uppgick |
till |
11,1 procent |
per |
år, |
vilket |
understeg |
|
||||||||
avkastningsmålet |
med |
2,9 |
procentenheter. |
Fondinvesteringar |
i |
mogna |
|
||||||||||
bolag genererade en nominell avkastning på 19,7 procent, vilket översteg |
|
|
|||||||||||||||
målet med |
5,7 |
procentenheter. |
Inom |
affärsområdet |
expansionsbolag |
|
|||||||||||
understeg |
|
avkastningen |
|
för |
både |
direktinvesteringar |
|
och |
fond- |
|
|||||||
investeringar det nominellt satta avkastningsmålet. Direktinvesteringar |
|
||||||||||||||||
genererade en avkastning på |
|
||||||||||||||||
fondinvesteringar uppgick till |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
Som mått på riskspridning anges en portfölj med spridning inom tio |
|
||||||||||||||||
olika branscher. Dessa branscher skiljer sig från varandra i termer av |
|
||||||||||||||||
storlek, utvecklingsfas, geografi och investeringstillfälle. Vid |
utgången |
|
|||||||||||||||
av |
2013 |
utgjorde direkt- |
och fondinvesteringar |
41 |
procent |
respektive |
|
||||||||||
27 |
procent |
av |
Sjätte |
|
kapital. |
Likviditetsförvaltningen |
|
||||||||||
utgjorde 32 procent av kapitalet. Direktinvesteringar omfattar ett |
|
||||||||||||||||
bolag medan fondinvesteringar omfattar 300 bolag. De största direkt- |
|
||||||||||||||||
investeringarna är Norrporten (59 procent) och Volvofinans (15 procent). |
|
|
|||||||||||||||
De största fondinvesteringarna var Nordic Capital (22 procent) och EQT |
|
|
|||||||||||||||
(21 procent). Investeringsverksamheten var till 84 procent av kapitalet |
|
||||||||||||||||
placerat i mogna bolag. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Målet för likviditetsförvaltningen är att den normalt ska uppgå till 5– |
|
||||||||||||||||
10 procent av fondkapitalet. Vid utgången av 2013 utgjorde likviditeten |
|
||||||||||||||||
32 |
procent |
av fondkapitalet, |
vilket visar |
att |
Sjätte |
har en |
|
relativt stor överlikviditet.
4.3
Detta avsnitt tar upp buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader samt antalet anställdaDe. interna kostnaderna består av personalkostnader och övriga administrationskostnader. De externa för- valtningskostnaderna utgörs av kostnader för den förvaltning buffert- fonderna köper in och som tas upp i resultaträkningen.
33
Skr. 2013/14:130 Interna förvaltningskostnader
De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i respektive buffertfonds resultaträkning. De interna kostnaderna för buffertkapitalets förvaltning uppgick till sammanlagt 797 miljoner kronor
2013 (se tabell 4.17). I jämförelse med föregående år har förvaltnings- kostnaderna sammantaget minskat. De interna kostnaderna har ökat i Andra och Fjärde
Tabell 4.17 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader enligt pensionssystemets årsredovisning (mnkr)
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
2008 |
2007 |
Första |
161 |
177 |
155 |
163 |
191 |
180 |
164 |
Andra |
178 |
169 |
159 |
160 |
150 |
159 |
133 |
Tredje |
173 |
183 |
155 |
154 |
147 |
137 |
137 |
Fjärde |
187 |
179 |
179 |
176 |
174 |
157 |
139 |
Sjätte |
98 |
116 |
120 |
145 |
130 |
127 |
145 |
Avvecklingsfonderna |
- |
- |
- |
- |
- |
1 |
1 |
Summa |
797 |
824 |
766 |
798 |
792 |
761 |
719 |
Not. I förvaltningskostnader ingår interna kostnader.
Källor: Respektive
Genom en förändring av Sjätte
Interna och externa kostnader för 2013
Kostnader för extern förvaltning utgörs av fasta provisionskostnader (arvode till externa förvaltare) för noterade och onoterade tillgångar samt depåkostnader (kostnader för förvaring av värdepapper). Dessa kostnader
för extern förvaltning tas upp i respektive buffertfonds resultaträkning som en negativ post i rörelsens intäkter.
Som framgår av tabell 4.18 har de sammanlagda kostnaderna för intern och extern förvaltning ökat till 1 500 miljoner kronor vid utgången av 2013. De sammanlagda kostnaderna har i kronor ökat i
34
Tabell 4.18 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader |
Skr. 2013/14:130 |
|||||||
|
(mnkr) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
|
2012 |
|
|
|
|
Interna |
Externa |
Totalt |
Interna |
Externa |
Totalt |
|
Första |
161 |
189 |
350 |
177 |
145 |
322 |
|
|
Andra |
178 |
245 |
423 |
169 |
203 |
372 |
|
|
Tredje |
173 |
155 |
328 |
183 |
119 |
302 |
|
|
Fjärde |
187 |
90 |
277 |
179 |
39 |
218 |
|
|
Sjätte |
98 |
24 |
122 |
116 |
21 |
137 |
|
|
Summa |
797 |
703 |
1500 |
824 |
527 |
1 351 |
|
|
Andel av fondkapital |
|
0,14% |
|
|
0,14% |
|
Not. Externa förvaltningskostnader utgörs av depåkostnader och fasta provisionskostnader. Andel av fondkapital beräknas som totala kostnader dividerat med (aritmetiskt) medelvärde av ingående och utgående fondkapital.
Källor: Respektive
Tabell 4.19 visar att under 2013 har Första, Tredje, Fjärde och Sjätte AP- fonderna minskat de interna och externa förvaltningskostnaderna som andel av fondkapitalet, i jämförelse med föregående år. Däremot har
Andra och Fjärde |
motsvarande kostnadsandel, i |
||
jämförelse med året innan. |
|
|
|
Tabell 4.19 Buffertfondernas förvaltningskostnadsandel (procent) |
|||
|
|
|
|
|
Kostnadsandel |
Kostnadsandel |
|
|
2013 (procent) |
2012 (procent) |
|
Första |
0,14 |
0,15 |
|
Andra |
0,17 |
0,16 |
|
Tredje |
0,13 |
0,14 |
|
Fjärde |
0,11 |
0,10 |
|
Sjätte |
0,57 |
0,68 |
|
Källor: Resp.
Posten |
kostnaderna |
för extern |
förvaltning |
är inte |
heltäckande. |
|
Sedan |
|||
2004 görs en uppdelning av provisionskostnader |
i |
fasta |
avgifter |
|||||||
respektive resultatberoende avgifter, varav endast de fasta avgifterna i sin |
||||||||||
tur redovisas som en provisionskostnad och ingår i de externa förvalt- |
||||||||||
ningskostnaderna. |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Resultatberoende provisionsavgifter utbetalas under förutsättning |
att |
|||||||||
den |
externa |
förvaltningen |
överträffat |
uppställda |
mål. |
Avgifterna |
||||
reducerar nettoresultatet för respektive tillgångskategori. Under 2013 |
||||||||||
ökade |
de |
resultatberoende |
förvaltningsarvodena |
till |
|
sammanlagt |
||||
871 miljoner kronor i buffertfonderna (715 miljoner |
kronor året innan), |
|||||||||
se tabell 4.20. De resultatberoende arvodena kan delas in i avgifter för |
||||||||||
noterade respektive onoterade tillgångar. En del |
av |
arvodena för |
||||||||
onoterade tillgångar avser avtal som medger återbetalning av erlagda |
||||||||||
förvaltararvoden |
före |
vinstdelning vid avyttring. Dessa |
arvoden |
|
ingår |
som del av tillgångens anskaffningsvärde och redovisas därför inte i resultaträkningen.
35
Skr. 2013/14:130
36
Tabell 4.20 Resultatberoende förvaltningsarvode för noterade och onoterade tillgångar (mnkr)
|
2013 |
|
|
2012 |
|
|
|
Externa förv. |
Externa förv. |
Summa |
Externa förv. |
Externa förv. |
Summa |
|
arvode för |
arvode för |
externa |
arvode för |
arvode för |
externa |
|
noterade |
onoterade |
förv. |
noterade |
onoterade |
förv. |
|
tillgångar |
tillgångar |
arvode |
tillgångar |
tillgångar |
arvode |
|
|
|
|
|
|
|
Första |
46 |
87 |
133 |
25 |
37 |
62 |
Andra |
74 |
157 |
231 |
60 |
145 |
205 |
Tredje |
124 |
119 |
243 |
114 |
129 |
243 |
Fjärde |
69 |
56 |
125 |
10 |
53 |
63 |
Sjätte |
2 |
137 |
139 |
0 |
142 |
142 |
Summa |
315 |
556 |
871 |
209 |
506 |
715 |
Not: För Sjätte
Buffertfonderna har under åren förändrat redovisningen av avgifter till riskkapitalföretag eller fonder som huvudsakligen placerar i onoterade aktier (riskkapitalfonder). Från och med 2005 redovisas avgifterna som en del av tillgångens anskaffningsvärde. Detta sker under förutsättning att avtalen med dessa fonder innehåller en klausul som föreskriver att återbetalning av inbetalda förvaltningsavgifter ska föregå eventuell vinst- delning och att vinstdelningen kan bedömas vara sannolik i varje enskilt fall. Från och med 2008 redovisar även Sjätte
Personal |
|
|
|
|
|
|
|
Personalkostnaderna |
utgör huvuddelen av de interna förvaltnings- |
||||||
kostnaderna. I slutet av 2013 hade |
|
||||||
|
|||||||
de |
anställda |
i |
var |
kvinnor, |
medan |
motsvarande andel i Sjätte
Som framgår av tabell 4.21 hade
Tabell 4.21 Antal anställda i buffertfonderna och rörlig ersättning |
Skr. 2013/14:130 |
|||
|
|
|
|
|
|
Anställda |
Andelen kvinnor |
Rörlig ersättning |
|
|
(antal) |
(procent) |
(mnkr) |
|
Första |
52 |
27 |
Nej |
|
Andra |
59 |
37 |
4,5 |
|
Tredje |
53 |
32 |
Ja |
|
Fjärde |
55 |
36 |
4,7 |
|
Sjätte |
31 |
48 |
Nej |
|
Not. Uppgifterna per 31 dec 2013. Första och Sjätte
Källor: Respektive
4.4Sjunde
Sjunde
är det enskilt största placeringsalternativet för premiepensionsspararna. Sjunde
Sjunde
AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond är valbara på fondtorget. Baserat
på dessa två fonder erbjuder Sjunde
AP7 Såfa – är i praktiken en s.k. generationsfond, dvs. risknivån är relativt hög för yngre pensionssparare men den avtar successivt ju äldre
spararen blir. För sparare upp till 55 år består Såfa av enbart aktiefonden. |
|
|||||
Därefter minskar andelen aktiefondmed ca tre procentenheter per år för |
|
|||||
att ersättas av räntefonden. Från det tta spararen är 75 år består Såfa till |
|
|||||
en tredjedel av aktiefonden och till två |
tredjedelar räntefonden. |
För |
||||
Sjunde |
tre |
fondportföljer |
är |
proportionerna |
av |
AP7 |
Aktiefond och AP7 Räntefond fasta över tid, AP7 Offensiv (75 procent |
|
|||||
aktiefond), AP7 Balanserad (50 procent aktiefond) och AP7 Försiktig (33 |
|
|||||
procent aktiefond). |
|
|
|
|
|
|
AP7 Såfa |
|
Vid utgången av 2013 hade drygt 3 miljoner premiepensionssparare |
|
förvalsalternativet Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ), vilket |
|
utgör ca 45 procent av spararna i premiepensionssystemet. Målet, som |
|
fastställts av fondens styrelse, är att Såfa ska uppnå en avkastning som är |
|
minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensions- |
37 |
|
Skr. 2013/14:130 |
systemet. För vilken tidsperiod målet ska utvärderas framgår inte i års- |
|
|||||||||||
|
redovisningen och inte i McKinseys rapport, men resultatet redovisas för |
|
|||||||||||
|
det senaste året, från maj 2010 (då Såfa startade) |
och för |
|
förvals- |
|||||||||
|
alternativet |
sammantaget |
(Såfa |
hoc föregångaren |
Premiesparfonden) |
|
|||||||
|
sedan hösten 2000 då premiepensionssystemet trädde ikraft. För det |
|
|||||||||||
|
tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet även, till följd av |
|
|||||||||||
|
tidigare lagkrav, en lägre risk än den genomsnittliga risknivån i övriga |
|
|||||||||||
|
fonder i premiepensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på |
|
|||||||||||
|
avkastningen mätt enligt |
|
|||||||||||
|
kurser som beräknats kl. 16 svensk tid varje dag som handel sker (på |
|
|||||||||||
|
engelska net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter |
|
|||||||||||
|
avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i |
|
|||||||||||
|
detta fall Sjunde |
av |
den |
|
operativa |
||||||||
|
förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en |
|
|||||||||||
|
avkastning |
enligt |
stängningskursmodellen |
(fondernas |
innehav |
av |
|||||||
|
värdepapper värderas vid tidpunkten för |
stängning |
av |
respektive |
|||||||||
|
marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). Genom |
|
denna |
modell |
|||||||||
|
erhålls konsistenta jämförelser med valt jämförelseindex. |
|
|
|
|
|
|||||||
|
Avkastningen i Såfa är en sammanvägning |
av |
resultatet |
|
för |
de |
|||||||
|
ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt |
|
|||||||||||
|
den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. Under 2013 |
|
|||||||||||
|
uppgick avkastning i Såfa till 32,0 procent (17,4 procent året innan) mätt |
|
|||||||||||
|
enligt |
||||||||||||
|
Pensionsmyndighetens fondtorg uppgick avkastningen i genomsnitt till |
|
|||||||||||
|
15,7 procent (10,5 procent året innan). |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
För perioden sedan starten 2000 till utgången av 2013 var den |
||||||||||||
|
genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet (beräknat över tolv år |
|
|||||||||||
|
och två månader) 3,5 procent per år. Den genomsnittliga avkastningen i |
|
|||||||||||
|
fonderna på Pensionsmyndighetens fondtorg var 1,5 procent per år. |
|
|
|
|||||||||
|
Tabell 4.22 Förvalsalternativets avkastning |
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
|
2009 |
|
||||
|
Förvalsalternativet, Såfa |
32,0 |
17,4 |
14,8 |
|
35,1 |
|
3,5 |
|
|
|||
|
Privata fonder |
|
15,7 |
10,5 |
10,3 |
|
35,0 |
|
1,5 |
|
|
||
|
Differens |
|
14,3 |
6,9 |
4,5 |
|
0,1 |
|
2,0 |
|
|
Not. Förvalsalternativet avser AP7 Såfa från och med den 24 maj 2010, dessförinnan Premiesparfonden. Privata fonder avser genomsnittliga avkastningen i de privata fonderna i premiepensionssystemet. Avkastningen för
|
AP7 Aktiefond |
|
Vid utgången av 2013 uppgick det förvaltade kapitalet i AP7 Aktiefond |
|
till 173,5 miljarder kronor (123,3 miljarder kronor året innan). Avkast- |
|
ningen under året uppgick till 34,0 procent enligt |
|
För AP7 Aktiefond har Sjunde |
|
fonden, vid den valda risknivån, ska uppnå en långsiktigt hög avkastning |
|
som överträffar avkastningen för AP7 Aktiefonds jämförelseindex. På |
38 |
den grunden har styrelsen beslutat om AP7 Aktiefonds strategiska |
|
inriktning. Strategin är att (i) investera fondkapitalet globalt i aktier och Skr. 2013/14:130 aktierelaterade finansiella instrument med branschmässig spridning (basportföljen), (ii) öka möjligheterna till hög avkastning och därmed
risken genom att använda hävstångi portföljen och (iii) ytterliga öka
möjligheterna |
till hög |
avkastning |
genom aktiv förvaltning på vissa |
utvalda marknader. Basportföljen består av 97 procent globala aktier |
|||
(svenska aktier ingår i globala |
aktier) och tre procent riskkapital- |
||
investeringar. Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa |
|||
förvaltare. Del av exponeringen mot tillväxtmarknader skapas med hjälp |
|||
av strukturerade produkter (s.k. notes)som består av en kombination av |
|||
derivat och |
obligation. |
Derivaten |
är kopplade till index på aktie- |
marknaderna i ett antal tillväxtländer. Denna konstruktion avslutades i maj 2013, vilket innebär att all exponering mot tillväxtmarknader där- efter har skett via passiv förvaltning.
Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. Riktmärket för hävstången är att den normalt ska motsvara 50 procent av fondkapitalet. Vid utgången av 2013 motsvarade hävstången 48,3 procent av fondkapitalet (84,0 miljarder kronor).
AP7 Aktiefonds jämförelseindex baseras på ett globalt aktieindex, MSCI ALL Country World Index, multiplicerat med 1,5 (normalnivå för aktieexponeringen) minus kostnaden för hävstången. Jämförelseindex justeras också så att de bolag i lkavi Sjunde
Mätt enligt stängningskursmodellen uppgick avkastningen i AP7 Aktiefond under 2013 till 34,0 procent (tabell 4.23). Avkastningen i fondens jämförelseindex uppgick till 35,3 procent.
Sjunde
stärktes genom användning av hävstång. Underavkastningen i för- hållande till jämförelseindex, differens på
alfaförvaltningen |
bidrog negativt med 224 miljoner kronor respektive |
||
20 miljoner kronor. Därutöver utvecklades |
inte Sjunde |
||
placeringar i rikskapitalbolag lika positivt som jämförelseindex. |
|||
Tabell 4.23 Sjunde |
|||
(stängningskurser, procent per år) |
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
2012 |
|
AP7 Aktiefond |
34,0 |
20,0 |
|
Jämförelseindex |
35,3 |
18,8 |
|
Differens |
1,2 |
|
|
AP7 Räntefond |
1,8 |
2,9 |
|
Jämförelseindex |
1,9 |
3,0 |
|
Differens |
|
Not. På grund av avrundning summerar inte differensen.
AP7 Räntefond
Vid utgången av 2013 uppgick det förvaltade kapitalet i AP7 Räntefond till 12,7 miljarder kronor (8,9 miljarder kronor året innan). Avkastningen
vid utgången av året uppgick till 1,8 procent enligt
39
Skr. 2013/14:130 |
vilket |
var |
0,1 procentenheter |
lägre |
än |
avkastningen |
i |
fonde |
||||
|
jämförelseindex (tabell 4.20). |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
För AP7 Räntefond har Sjunde |
|
||||||||||
|
räntefondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för jämförelse- |
|
||||||||||
|
index, Handelsbankens ränteindex HMT74. På den grunden har Sjunde |
|
||||||||||
|
||||||||||||
|
Strategin är att placera fondkapitalei främst svenska ränterelaterade |
|
||||||||||
|
finansiella instrument med låg kreditrisk och att den genomsnittliga |
|||||||||||
|
räntebindningstiden i normalläget ska vara högst tre år. Räntefonden för- |
|
||||||||||
|
valtas internt och passivt, med avvikelser som följer av gällande |
|||||||||||
|
placeringsregler för investeringsfonder. Vid utgången av 2013 bestod |
|
||||||||||
|
portföljen i huvudsak av svenska statsobligationer och säkerställda |
|||||||||||
|
obligationer. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Resultat för myndigheten |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Under |
2013 |
uppgick Sjunde |
intäkter |
av |
rörelsen |
till |
|||||
|
210,9 miljoner kronor (172,8 miljoner kronor året innan). Kostnaderna, |
|
||||||||||
|
inklusive |
räntenetto, |
uppgick |
till147 miljoner |
kronor (108 miljoner |
|
||||||
|
kronor året innan). Resultatet för myndigheten Sjunde |
|
||||||||||
|
63,3 miljoner kronor (64,0 miljoner kronor året innan). Det balanserade |
|
||||||||||
|
resultatet vid årets slut var |
|
||||||||||
|
året innan). Det innebär att det initiala lån som upptogs när Sjunde AP- |
|
||||||||||
|
fondens verksamhet startades i princip är återbetalt. Lånet syftade till att |
|
||||||||||
|
finansiera uppbyggnaden av Sjunde |
när |
det |
|
förvaltade |
|||||||
|
kapitalet var litet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Kostnader och personal |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Förvaltningskostnaderna som andel av genomsnittligt fondkapital upp- |
|
||||||||||
|
gick 2013 till |
0,19 |
procent |
för |
AP7 Aktiefond |
och |
0,08 |
procent |
för |
|||
|
AP7 Räntefond (0,25 procent respektive 0,09 procent året innan).6 |
|
|
|
||||||||
|
Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick |
|
||||||||||
|
till 0,14 procent respektive 0,08 procent av förvaltat kapital. Pensions- |
|
||||||||||
|
sparare med placeringar i produkternabetalar avgifterna till förvaltaren |
|
||||||||||
|
Sjunde |
|
||||||||||
|
jämföras med den genomsnittliga förvaltningsavgiften |
för |
de |
850 |
||||||||
|
fonderna |
på |
Pensionsmyndighet |
fondtorg |
som |
uppgick |
till |
|||||
|
0,31 procent. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
I Sjunde |
|
||||||||||
|
Vid utgången av 2013 hade fonden 19 anställda, varav sju kvinnor. |
|
|
|
6 I förvaltningskostnader ingår courtage och övriga transaktionsrelaterade avgifter,
definierat som totalkostnadsandel (TKA).
40
5 |
Utvärdering av |
||
5.1 |
Buffertfonderna i inkomstpensionssystemet |
|
|
|
|
|
|
Regeringens bedömning: Buffertfonderna gjorde ett samlat resultat på |
|
||
128 miljarder kronor 2013 och fondkapitalet uppgick till 1 058 miljarder |
|
||
kronor i slutet av året. En hög andel aktier i kombination med en stark |
|
||
utveckling på underliggande aktiemarknader förklarar resultatet. |
|
||
Buffertfondernas avkastning har uppvisat stora variationer över åren, |
|
||
men uppgår till i genomsnitt 4,7 procent per år för perioden |
|
||
Resultatet överstiger väl ökningen i inkomstindex, det index som ligger |
|
||
till grund för uppräkningen avuldensk i inkomstpensionssystemet. |
|
||
Fonderna |
har därmed sedan starten 2001 bidragit positivt till |
den |
|
långsiktiga finansieringen av systemet. |
|
||
Det kan konstateras att trots en mycket krävande utveckling på de |
|||
finansiella marknaderna under |
|
||
till förmögenhetsbildningen i inkomstpensionssystemet såsom avsågs när |
|
||
nuvarande |
|
||
vara |
|||
överviktade i tillgångar på hemmamarknaden jämfört med placeringar i |
|
||
utländska tillgångar. Fonderna bör tydligare redovisa grunderna för detta |
|
||
förhållande, de överväganden som görs i termer av förväntad avkastning |
|
||
och risk samt hur detta är till nytta för det svenska pensionssystemet. |
|
|
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Det är positivt
att buffertkapitalets avkastning överstiger ökningen i inkomstindex sedan |
|
||||||||
starten 2001, vilket innebär att buffertkapitalet har bidragit positivt till |
|
||||||||
inkomstpensionssystemets finansiering under denna period. Till följd av |
|
||||||||
en hög avkastning under 2012 har buffertfondernas långsiktiga bidrag |
|
||||||||
förbättrats, |
vilket |
dock |
inte |
har |
kunnat |
hindra |
ett |
underskott |
i |
inkomstpensionssystemet 2012. Det beror på att buffertkapitalet endast |
|
||||||||||
utgör en mindre del av tillgångarna i systemet. |
|
|
|
|
|
||||||
Det finns en betydande variation i resultatet över tid. Det beror på att |
|
||||||||||
en hög andel av fondkapitalet är investerat i aktier, i kombination med |
|
||||||||||
utvecklingen |
|
på |
aktiemarknaderna. |
|
Slutsatsen |
kvarstår |
att |
||||
buffertkapitalets utveckling sedan 2001 illustrerar nyttan av riskspridning |
|
||||||||||
och behovet av långsiktig utvärdering. |
|
|
|
|
|
|
|||||
McKinsey: Fram till 2007 balanserade inkomstpensionssystemet varje |
|
||||||||||
år (balanstalet översteg 1,0). Skulderna i systemet växte mer än |
|
||||||||||
avgiftstillgångarna |
fram |
till |
2007, |
men |
buffertfondernas |
utveckling |
|
||||
gjorde att systemet balanserade. År 2008 och 2009 balanserade inte |
|
||||||||||
systemet (balanstalet understeg 1,0) framför allt till följd av att skulderna |
|
||||||||||
i systemet växte snabbare än avgiftstillgångarna. Utvecklingen i systemet |
|
||||||||||
2008 och 2009 innebar att inkomstpensionen i absoluta tal skrevs ner |
|
||||||||||
2010 |
och |
2011 |
med |
3,0 |
procent |
respektive |
4,3 procent |
givet |
|||
fördröjningen på två år. Åren 2010 och 2011 balanserade systemet igen |
|
||||||||||
(balanstalet översteg 1,0) framförallt drivet |
av |
att |
avgiftstillgångarna |
|
|||||||
växte till följd av ökad sysselsättning och att pensionsskulden skrevs ner. |
|
||||||||||
Under 2012 balanserade inte systemet, trots buffertfondernas starka |
|
||||||||||
utveckling, drivet |
av en betydande |
uppskrivning |
av |
pensionsskulden. |
41 |
Skr. 2013/14:130 Under 2013 balanserade systemet erigenåt (balanstalet översteg 1,0). Utveckling 2013 leder till att inkomstpensionen 2015 kommer att skrivas
upp med 1,5 procent. Detta tydliggör väl dynamiken i systemet där buffertfonderna endast utgör en mindre del av tillgångssidan, medan förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en betydligt större påverkan på systemet som helhet.
Sammantaget för hela perioden
som överstiger inkomstindex.
Skälen för regeringens bedömning
Buffertfonderna bidrog till pensionssystemets finansiering
och |
Sjätte |
avkastade |
sammantaget |
||
128 miljarder kronor, vilket innebär att buffertkapitalet – efter överföring |
|||||
av 28 miljarder |
kronor till |
inkomstpensionssystemet – |
uppgick till |
1 058 miljarder kronor i slutet av 2013. Den ackumulerade avkastningen sedan 1 januari 2001 är 499 miljarder kronor, vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på 4,7 procent per år. Som jämförelse har inkomstindex under motsvarande period i genomsnitt stigit med 3,3 procent per år. Den långsiktiga avkastningen för buffertfonderna ligger därmed betydligt över det index som ligger till grund för uppräkningen
av skulden i inkomstpensionssystemet. Buffertfonderna har följaktligen bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering.
Tabell 5.1
|
|
|
|
|
|
Ack. förändring |
|
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
och årlig |
|
|
avkastning 2001– |
||||||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
Totalt fondkapital (mdkr)1 |
1 058 |
958 |
873 |
895 |
827 |
504 |
|
Avkastning (mdkr) |
128 |
101 |
84 |
136 |
499 |
||
Avkastning (%) |
13,5 |
11,6 |
10,2 |
19,4 |
4,7 |
||
Nettoinflöde pensions- |
- |
||||||
systemet (mdkr) |
17,2 |
||||||
|
|
|
|
|
|||
Inkomstindex (%) |
3,7 |
4,9 |
1,9 |
0,3 |
6,2 |
3,3 |
Not 1: Totalt utgående fondkapital per 31 december resp. år. För perioden
Källa: McKinsey, bilaga 9.
De senaste två åren har buffertfonderna presterat starka resultat. Det |
|
||||||||
förklaras av fondernas strategiska allokering att ha runt |
hälften |
av |
|||||||
tillgångarna placerade i aktier i kombination med att aktiemarknaderna |
|
||||||||
utvecklats |
mycket |
väl |
2012h |
oc2013. |
är |
därtill |
|
||
överviktande i inhemska aktier och har därför dragit nytta av att svenska |
|
||||||||
aktier presterat relativt väl jämfört med utländska aktier. |
|
||||||||
|
|||||||||
lag bestämda miniminivån 30 procent, vilket |
inneburit |
att |
fonderna |
||||||
kunnat |
reducera |
kursförluster till |
följd |
av |
stigande |
räntor |
2013. |
42
Sammantaget bedöms de strategiska allokeringarna ha |
bidragit |
till |
denSkr. 2013/14:130 |
||||||
höga avkastningen de senaste åren. |
|
|
|
|
|
||||
Buffertfonderna bidrar till riskspridning |
|
|
|
|
|
||||
Buffertfondernas avkastning har uppvisat betydande |
variationer |
över |
|
||||||
åren. Detta visas i figur 5.1 nedan där de stora börsnedgångarna 2001– |
|
||||||||
2002, 2008 och 2011 avtecknar sig tydligt. |
|
||||||||
började |
placera |
sina |
tillgångar 2001 itt(m i den s.k. |
|
|||||
vilket |
innebar |
att |
den |
ackumulerade |
avkastningen |
jämfört |
med |
||
inkomstindex var lägre intill 2004. År |
|
||||||||
fonderna positiv, bara för att i samband med att finanskrisen mer akuta |
|
||||||||
skede 2008 åter bli lägre än utvecklingen i inkomstindex. Först 2010 och |
|
||||||||
framåt |
överstiger |
buffertfondernas långsiktiga |
avkastning |
åter |
inkomstindex. År 2013 överstiger buffertkapitalet uppräkningen i inkomstindex med över 180 miljarder kronor.
Figur 5.1 Buffertfondernas avkastning (fondkapitalets förändring) i jämförelse med inkomstindex (mdkr)
1100 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1058 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
1000 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
899 |
|
|
895 |
|
958 |
|
900 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
873 |
|
||
|
|
|
|
|
|
|
858 |
|
|
|
|
|||
800 |
|
|
|
|
|
|
|
827 |
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
769 |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
700 |
|
|
|
|
|
|
|
|
707 |
|
|
|
|
|
|
579 |
|
|
|
646 |
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
600 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
565 |
577 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
500 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
488 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
400 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2000 |
2001 |
2002 |
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
|
|
|
|
|
Inkomstindex |
Buffertkapital |
|
|
|
|
Not. Fondkapitalet vid utgången av respektive år.
Källa: Egna beräkningar. Simulerade resultat för inkomstindex baseras på antagandet att fondkapitalet växer med en avkastning som motsvarar inkomstindex och årliga nettoflöden.
Buffertfondernas strävan till riskspridning i den övergripande tillgångsallokeringen har dock bidragit till att dämpa svängningarna i fondkapitalet. I förhållande till utvecklingen på aktiemarknaden bidrog
hög avkastning till fondkapitalets utveckling
43
Skr. 2013/14:130 Figur 5.2 Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde
Källa: McKinsey och
Buffertfonderna och den automatiska balanseringen i pensionssystemet
Tabell 5.2 nedan visar en analys av buffertfondernas bidrag till
inkomstpensionssystemets |
finansiering. |
Kolumn 1 |
och |
2 |
visar |
det |
|
||||
verkliga utfallet i buffertfondernas resultat i |
förhållande |
till |
det |
||||||||
(simulerade) resultat som skulle ha uppkommit om |
buffertkapitalet |
i |
|
||||||||
stället hade följt utvecklingen i inkomstindex. Kolumn 3 visar skillnaden |
|
|
|
||||||||
mellan det verkliga utfallet och det simulerade resultatet. Kolumn 4 visar |
|
|
|
||||||||
den ackumulerade skillnaden i kolumn 3 över tid. Den ackumulerade |
|
||||||||||
differensen |
kan sättas i relation till det ackumulerade |
över- |
eller |
|
|||||||
underskottet i inkomstpensionssystemet (se kolumn 5). |
|
|
|
|
|
|
|||||
Trots att |
buffertfondernas bidrag till |
pensionssystemet |
var negativ |
|
|||||||
under åren |
|
|
|
||||||||
netto ändå i balans. Skillnaden mellan avgiftstillgången (värde av de |
|
||||||||||
framtida avgiftsbetalningarna till systemet) och pensionsskulden var då |
|
|
|||||||||
tillräckligt stor för att kunna absorbera förlusterna i buffertfonderna. |
|
||||||||||
Däremot var det ackumulerade överskottet från buffertfonderna större än |
|
|
|
||||||||
överskottet |
i |
pensionssystemet |
vilket |
innebär |
att |
||||||
buffertfonderna bidrog till att den automatiska |
balanseringen |
inte |
|
||||||||
aktiverades |
under |
åren. |
Detta rvisatt |
buffertfonderna, |
|
trots |
sin |
|
|||
begränsade andel av tillgångsmassan,kan ha en kontracyklisk karaktär |
|
|
|
||||||||
och betydelse för om den automatiska balanseringen aktiveras eller inte. |
|
|
|
44
Tabell 5.2 Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering |
Skr. 2013/14:130 |
||||||||||||||||
|
|
(mdkr) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
Resultat |
|
Simulerade |
|
|
Ackumulerad |
|
Netto |
|
|
|
|||||
|
buffertfonder |
|
resultat |
Differens |
pensions- |
|
|
|
|||||||||
|
|
|
differens |
|
|
|
|||||||||||
|
|
(utfall) |
(inkomstindex) |
|
|
|
systemet |
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
K1 |
|
|
K2 |
|
K3 |
|
|
K4 |
|
|
K5 |
|
|
|
|
2001 |
|
|
|
|
8 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
2002 |
|
|
|
|
17 |
|
|
|
|
60 |
|
|
|
|
|||
2003 |
|
|
81 |
|
|
33 |
|
47 |
|
|
|
58 |
|
|
|
|
|
2004 |
|
|
64 |
|
|
23 |
|
41 |
|
|
|
9 |
|
|
|
|
|
2005 |
|
|
114 |
|
|
17 |
|
97 |
|
|
48 |
|
28 |
|
|
|
|
2006 |
|
|
83 |
|
|
20 |
|
63 |
|
|
111 |
|
100 |
|
|
|
|
2007 |
|
|
37 |
|
|
24 |
|
13 |
|
|
124 |
|
18 |
|
|
|
|
2008 |
|
|
|
|
35 |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
2009 |
|
|
136 |
|
|
50 |
|
86 |
|
|
|
|
|
|
|
||
2010 |
|
|
84 |
|
|
3 |
|
81 |
|
|
61 |
|
103 |
|
|
|
|
2011 |
|
|
|
|
16 |
|
|
|
28 |
|
157 |
|
|
|
|
||
2012 |
|
|
101 |
|
|
41 |
|
60 |
|
|
88 |
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
|
128 |
|
|
32 |
|
96 |
|
|
184 |
|
127 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||||
Not. Simulerade resultat baseras på antagandet att kapitalet i buffertfonderna |
växer över tid |
|
|
|
|
||||||||||||
med årliga nettoflöden och därutöver med en avkastning som motsvarar inkomstindex. |
|
|
|
||||||||||||||
Källa: McKinsey (bilaga 9) och egna beräkningar. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Buffertfondernas negativa resultat 2008 på 195 miljarder kronor bidrog |
|
|
|||||||||||||||
dock till att den automatiska balanseringen i inkomstpensionssystemet |
|
|
|||||||||||||||
aktiverades. Man bör dock notera att påfrestningarna i pensionssystemet |
|
|
|||||||||||||||
var så stora 2008 och 2009 att inte ens ett rimligt positivt resultat i |
|
|
|||||||||||||||
buffertfonderna |
hade |
kunnat |
förhindra |
den automatiska balanseringen |
|
|
|||||||||||
från att aktiveras. Åren 2010 och 2011 var nettot i pensionssystemet |
|
|
|||||||||||||||
återigen positiv med visst bidrag från buffertfonderna. År 2012 bidrog |
|
|
|||||||||||||||
fonderna positivt, men eftersom pensionsskulden skrevs upp rejält |
|
|
|||||||||||||||
(inkomstindex var 4,9 procent 2012) så blev nettot i pensionssystemet |
|
|
|||||||||||||||
negativt och den automatiska balanseringen aktiverades. År 2013 gjorde |
|
|
|||||||||||||||
buffertfondernas starka resultat (128 miljarder kronor) att balanseringen |
|
|
|||||||||||||||
inte utlöstes. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sammantaget |
är |
slutsatsen att buffertfonderna visserligen utgör en |
|
|
|||||||||||||
mindre del av tillgångarna i inkomstpensionssystemet (13 % 2013), men |
|
|
|||||||||||||||
har |
vid |
|
ett |
|
flertal |
tillfällen |
|
visat |
sig |
|
avgörande |
för |
om |
||||
inkomstpensionerna ska räknas upp med inkomstindex eller inte. Sedan |
|
|
|||||||||||||||
starten 2001 har avkastningen i buffertfonderna uppgått till i genomsnitt |
|
|
|||||||||||||||
4,7 procent per år, vilket är 1,4 procentenheter högre än inkomstindex för |
|
|
|
||||||||||||||
perioden. |
Det |
|
ackumulerade |
överskottet |
i |
|
fonderna |
överstiger |
|
||||||||
uppräkningen enligt inkomstindex med 184 miljarder kronor. |
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
Regeringen |
kan |
|
även |
konstateraatt |
trots |
en |
mycket |
krävande |
|
|
|||||||
utveckling på de finansiella marknaderna under |
|
|
|||||||||||||||
buffertfonderna |
nu |
bidra |
till |
förmögenhetsbildningen |
i |
inkomst- |
|
||||||||||
pensionssystemet såsom avsågs då nuvarande |
|
|
|||||||||||||||
2001. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
Skr. 2013/14:130 |
Internationell jämförelse |
|
|
|
|
Buffertfonderna kan jämföras med utländska pensionsfonder som har |
|||
|
liknande uppdrag i respektive lands pensionssystem. En direkt jämförelse |
|||
|
är dock svårt att göra då organisation, placeringsregler, investerings- |
|||
|
inriktning |
och valutaeffekter |
etc. minskar |
jämförbarheten mellan |
|
objekten i fråga. Det finns därför skäl att inte dra för stora växlar på en |
|||
|
sådan jämförelse utan snarare betrakta den som en indikation på |
|||
|
buffertfondernas prestation. |
|
|
|
|
Med dessa förbehåll indikerar jämförelsen att |
buffertfonderna klarat |
||
|
sig bra. Under 2013 och femårsperioden placerar sig buffertfonderna |
|||
|
samlat på tredje plats (se figur 5.3). Perioden |
|||
|
buffertfonderna 7,1 procent – överträffad enbart av ATP i Danmark som |
|||
|
avkastade 8,7 procent. ATP har gynnats av att man haft en stor andel |
|||
|
räntetillgångar i portföljen och därmed dels |
gynnats av trendmässig |
||
|
fallande räntor fram till 2013, dels i mindre utsträckning drabbats av de |
|||
|
stora börsfallen 2008 och 2011. Å andra sidan uppvisade ATP:s portfölj |
|||
|
negativ avkastning 2013 då räntorna steg. |
|
De svenska buffertfonderna har för samtliga tidsperioder överträffat genomsnittet av de valda utländska pensionsfonderna. En förklaring är att fondernas portföljer har haft en övervikt av svenska aktier och att den svenska aktiemarknaden haft en stark utveckling jämfört med många större aktiemarknader (se avsnitt 3).
Figur 5.3 Buffertfondernas avkastning jämfört med valda utländska pensionsfonder
Not 1 och 2: Per den 31 december 2013 respektive den 31 december 2012. Not 3:
Not 4: Mörkblått= aktier, grått=räntor, vitt=alternativa tillgångar (inkluderar bl.a. Private Equity, fastigheter, infrastruktur och derivat).
Källor: McKinsey (grunddata från årsredovisningar och Oanda).
46
Pensionsfonders tendens till övervikt på hemmamarknader |
|
|
Skr. 2013/14:130 |
|||
Regeringen noterar att pensionsfonder har en tendens till |
att |
vara |
||||
överviktade i tillgångar på hemmamarknaden jämfört med placeringar i |
|
|||||
utländska tillgångar (s.k. home bias). |
|
|||||
14 procent av sina tillgångar allokerade till svenska |
aktier. |
Det är |
||||
visserligen i linje med de utländska pensionsbolagen ovan(som har 10– |
|
|||||
20 procent av portföljen i |
respektive |
hemmamarknad), men väsentligt |
||||
mer än vad svensk aktieandel enligt |
ett världsindex |
7 |
|
|
||
motiverarEn. |
|
|||||
svensk investerare skulle |
därmed |
i |
teorin kunna |
uppnå |
en |
bättre |
diversifiering (lägre risk) med bibehållen avkastning genom att minska övervikten mot hemmamarknaden.
Mot detta kan man resa argument om att svensk aktiemarknad i ett |
|
||||||||||||||||
svenskt |
perspektiv |
(SEK) |
över |
längre |
tidsperioder |
uppnått högre |
|
||||||||||
nominell avkastning än de flesta |
andra större börser. Till exempel |
|
|||||||||||||||
avkastade den svenska börsen (SIX RX) 8 procent perioden |
|
||||||||||||||||
jämfört med globala aktier (MSCI World i SEK) 1,6 procent. Även |
|
||||||||||||||||
amerikanska och europeiska aktieindex avkastade nominellt sämre än |
|
||||||||||||||||
svensk aktiemarknad. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Bilden |
är |
mindre |
entydig |
om |
man |
studerar |
|
avkastningen |
på |
||||||||
aktiemarknader i riskjusterade termer.En enkel analys visar att svenska |
|
||||||||||||||||
aktier (MSCI Sweden) över långa tidshorisonter, t.ex. |
|
||||||||||||||||
riskjusterad avkastning grovt sett i nivå med amerikanskt (MSCI USA) |
|
||||||||||||||||
och globalt (MSCI World) index (se figur 5.4).8 |
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
Figur 5.4 Riskjusterad avkastning (MSCI) för Sverige, Globalt, USA, |
|
|
|
||||||||||||||
|
|
|
|
Europa och tillväxtmarknader, (från 30 till |
|
||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
MSCI Sweden [SEK] |
|
|
|
|
|
|
1,11 |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
1,00 |
|
|
|
MSCI World [SEK] |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,80 |
|
|
|
MSCI USA [SEK] |
|
|
|
|
|
|
|
0,87 |
0,85 |
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
MSCI Europe [SEK] |
|
|
|
|
|
|
0,77 |
0,77 |
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
0,60 |
|
|
|
MSCI Emerging Markets [SEK] |
|
0,38 |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
0,40 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,31 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,250,210,25 |
|
|
0,26 |
0,29 |
|
|
|
|
|
||
0,20 |
|
0,15 |
0,18 |
0,19 |
|
|
0,15 |
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
0,14 0,13 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
0,10 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
0,00 |
|
|
|
|
0,00 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Riskjust. avk. 1983‐2013 |
Riskjust. avk. 1995‐2013 |
Riskjust. avk. 2004‐2013 Riskjust. avk. 2009‐2013 |
|
||||||||||||||
|
|
|
Källa: Datastream.
7 McKinsey, bilaga 9.
8 Uppgifter från Datastream. Riskjusterad årlig avkastning är avkastningen dividerad med standardavvikelsen, indexerad i svenska kronor. T.ex. var den riskjusterade svenska avkastningen 9 procent per år och en standardavvikelse på 36 procent
6,7 procent och en standardavvikelse på 27 procent, dvs. en kvot på 0,25.
47
Skr. 2013/14:130 |
De |
senaste tio åren, från |
2004 |
och |
framåt, |
har |
dock |
svensk |
marknad |
|||||
|
uppvisat en högre riskjusterad avkastning |
än |
de |
andra |
studerade |
|||||||||
|
marknaderna. Visserligen är risken (standardavvikelsen) högre på den |
|
||||||||||||
|
svenska marknaden, men å andra sidan är avkastningen desto högre. |
|||||||||||||
|
Generellt kan man säga att svenskhemmamarknad, efter |
|
|
|||||||||||
|
början av |
|
|
|||||||||||
|
sig i riskjusterade termer. Till detta kan läggas kvalitativa argument om |
|
||||||||||||
|
att lokala förvaltare ofta har bättre kunskap om hemmamarknaden och |
|
||||||||||||
|
därmed bättre möjligheter till att fatta välinformerade beslut och |
att |
||||||||||||
|
uppträda som aktiva ägare. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Regeringen |
kan sammantaget |
konstatera |
att |
slutsatserna |
om |
vilka |
|||||||
|
effekter tendenser till ”home bias” har i termer av avkastning och risk |
|||||||||||||
|
inte |
är |
självklara. |
Analysen |
ovan |
|
visar |
bl.a. |
att |
valet |
||||
|
utvärderingsperiod är viktig för hur utfallet i riskjusterade termer blir. |
|||||||||||||
|
Utfallet påverkas även av vilken valuta som används – svenska kronor |
|
||||||||||||
|
eller lokal valuta. I lokal valuta (som är rimligt att använda om |
|||||||||||||
|
kapitalförvaltningen i stor utsträckning sker |
i främmande |
valutor |
och |
||||||||||
|
utan valutasäkring) pekar ovanstående analys |
t.ex. |
mot |
att |
svenska |
|||||||||
|
aktiers lönsamhet i riskjusterade termer försämras över samtliga löptider |
|
|
|||||||||||
|
som studerats. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Regeringen anser att det ur ett svenskt perspektiv vore intressant att |
|||||||||||||
|
utröna hur |
|||||||||||||
|
hemmamarknaden (home bias) relaterar till det uppdrag |
som fonderna |
|
|||||||||||
|
har och vilken nytta detta medför för det svenska pensionssystemet. |
|||||||||||||
|
Fonderna bör därför i förekommande fall tydligare redovisa grunderna |
|
||||||||||||
|
för detta förhållande, de överväganden som görs i termer av förväntad |
|
||||||||||||
|
avkastning och risk samt hur detta är |
till |
nytta |
för |
det |
svenska |
||||||||
|
pensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5.2Utvärdering av
5.2.1Strategisk förvaltning
|
Regeringens bedömning: Efter en genomgående stark utveckling |
på |
|
|||||
|
aktiemarknaderna överstiger |
|
||||||
|
avkastning |
fondernas interna mål över tioårsperioden |
||||||
|
Fondernas |
övergripande tillgångsallokering med en hög |
andel |
aktier |
|
|||
|
bidrog till de goda resultaten 2012 och 2013. |
|
|
|
|
|
||
|
Det är |
positivt att |
|
|||||
|
fokusera på de mer långsiktiga strategiska besluten. Fonderna bör dock |
|
||||||
|
tydligare |
redovisa de överväganden som ligger till grund för de |
||||||
|
strategiska |
allokeringsbeslut som tas. Av särskilt |
intresse |
|
är |
hur |
||
|
förhållanden och förändringar på finansmarknaderna påverkar synen på |
|
||||||
|
avkastning och risk i de strategiska besluten. |
|
|
|
|
|
||
|
Även |
fortsatta |
diversifiering |
av |
||||
|
förvaltningsmodeller och investeringsstrategier är positiv |
och bedöms |
|
|||||
|
bidra till riskspridning och möjligheter till en mer robust avkastning över |
|
||||||
48 |
tid. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
avkastningSkr. 2013/14:130 |
|||||
steg kraftigt |
den senaste |
femårsperioden |
Skillnaderna |
||
mellan den riskjusterade avkastning i ett längre tidsperspektiv är små. |
|||||
Eftersom |
|||||
medel, är det angeläget att fondernas redovisning så långt möjligt är |
|||||
jämförbara i termer av avkastning och risk. Det är positivt att fonderna |
|||||
under året fortsatt utveckla gemensamma nyckeltal för detta. |
|
|
|||
Regeringens |
bedömning |
i föregående års |
skrivelse: |
Efter en |
genomgående stark utveckling på aktiemarknaderna överstiger Första– Fjärde AP fondernas långsiktiga avkastning fondernas interna mål över tioårsperioden
avkastningen förbättras, till nytta för pensionssystemet. Det |
är även |
|
positivt att |
||
interna uppföljningen av fondernas resultat. Det |
finns |
fortfarande |
utrymme att förbättra uppföljningen genom att utvärdera |
resultaten mot |
en lämplig referensportfölj. Eftersom fonderna förvaltar allmänna pensionsmedel framstår det som angeläget att fonderna i tillräcklig utsträckning offentliggör resultatet av den interna uppföljningen. I några
fall finns fortfarande utrymme att vidareutveckla metoder och förbättra |
|
||||||||||
öppenheten. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
I likhet med föregående år kan konstateras att jämförbarheten mellan |
|
||||||||||
fondernas redovisning av avkastning och risk kan stärkas. Regeringen |
|
||||||||||
anser fortfarande att det är angeläget att |
|
||||||||||
utvecklar jämförbara och ändamålsenliga redovisningar av |
risken |
i |
|||||||||
fondernas investeringar. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
McKinsey: |
|
En |
utvärdering |
av |
|||||||
genomsnittliga |
|
årliga |
avkastning |
efter |
kostnader |
gentemot |
deras |
||||
långsiktiga nominella avkastningsmål ger olika utfall beroende på för |
|
||||||||||
vilken tidsperiod utvärderingen görs. Samtliga fonder har uppnått sina |
|
||||||||||
långsiktiga avkastningsmål under den senaste femårsperioden och under |
|
|
|||||||||
den senaste tioårsperioden, |
men |
ingen av fonderna har uppnått |
dem |
|
|||||||
sedan starten 2001. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Skälen för regeringens bedömning: I utvärderingen av |
|
|
|||||||||
komma ihåg att det är de |
strategiska |
||||||||||
besluten, dvs. den övergripande allokeringen till tillgångsklasser (aktier, |
|
|
|||||||||
räntor etc.), som har störst påverkan vad gäller avkastning och risk i |
|
||||||||||
förvaltningen. Övriga beslutsvariabler, t.ex. om förvaltningen |
bedrivs |
|
|||||||||
passivt eller aktivt, har i sammanhanget mindre betydelse. |
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
||||||||
Styrelserna |
för |
respektive |
sätter |
det |
|||||||
övergripande målet för verksamheten. Målen skiljer sig |
åt |
mellan |
|||||||||
fonderna, liksom tidshorisonterna för uppföljning. Första |
|
|
|||||||||
som mål att nå en nominell avkastning på 5,5 procent per år. Andra– |
|
||||||||||
Fjärde |
|
|
|||||||||
4,0 respektive 4,5 procent. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Den starka |
utvecklingen |
på |
aktiemarknaderna de |
senaste åren, |
i |
||||||
synnerhet den |
svenska, |
innebär |
att |
uppnår |
49 |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
sina respektive avkastningsmål på de längre fem- och tioårsperioderna. |
|
Fonderna når inte sina mål när hela perioden sedan start 2001 betraktas, |
|
vilket beror på den svaga utvecklingen på aktiemarknaden |
|
samband med fondernas verksamhetsstart 2001. Observera att AP- |
|
fondernas mål i figur 5.5 nedan i förekommande fall räknats om i |
|
nominella termer med antagande om i genomsnitt 2 procents inflation |
|
(Riksbankens inflationsmål). |
|
Figur 5.5 Avkastning och mål |
Not:
Källa: McKinsey, bilaga 9.
Figuren ovan visar att spridningen i avkastning mellan
tidsperioderna är spridningen mellan fonderna begränsad. På femårssikten stiger den till 2,3 procentenheter för att under 2013 stiga till
hela 5,2 procentenheter (från
Det är i och för sig naturligt att spridningen i avkastning blir mindre ju längre tidsperiod som betraktas. I viss utsträckning beror dock de senaste årens ökade spridning i avkastning även på fondernas fortlöpande arbete med att utveckla sina förvaltningsmodeller och investeringsstrategier. Sedan 2008 har fonderna genomfört viktiga förändringar, t.ex. vad gäller arbetssätt och ökat fokus på medelfristiga strategiska allokeringsbeslut i förhållande till kortsiktig aktiv förvaltning och ökat mandat för VD att fatta strategiska investeringsbeslut.9
Inom ramen för den samlade förskjutningen i tillgångsallokering – minskad andel räntetillgångar till förmån för investeringar i alternativa tillgångar – så har fonderna alltmer divergerat i hur tillgångarna fördelas mellan olika tillgångsslag. Till exempel har Fjärde
9 McKinsey, bilaga 9.
50
fonden har 47 procent. Första |
har |
22 |
procent alternativaSkr. 2013/14:130 |
|||||||||
tillgångar i portföljen – Fjärde |
|
|||||||||||
fonden ökade sina alternativa tillgångar på bekostnad av andelen räntor |
|
|||||||||||
medan Tredje |
|
|||||||||||
för tillgångsslag, har låg andel räntebärande tillgångar. |
Effekten |
har |
|
|||||||||
blivit en ökad spridning i tillgångsallokeringen mellan fonderna. |
|
|
|
|||||||||
Sammantaget |
hjälper |
ökat |
strategiskt |
fokus |
och |
|
strategiska |
|||||
allokeringsförändringar till att förklara utfall och spridning i avkastning |
|
|||||||||||
de senaste åren. Regeringen ser positiv på förhållandet att |
|
|
||||||||||
på |
de |
mer |
långsiktiga |
|||||||||
strategiska besluten i förhållande till de kortfristiga perspektiven. Det är i |
|
|
||||||||||
grunden |
det |
strategiska |
perspektivet |
och |
den |
|
övergripande |
|||||
tillgångsallokeringen som bestämmer hur avkastning och risk utvecklas i |
|
|
||||||||||
den samlade kapitalförvaltningen. Regeringen anser dock att det bör ske |
|
|
||||||||||
en tydligare redovisning av de överväganden som ligger till grund för de |
|
|
||||||||||
strategiska allokeringsbeslut som tas. Sådana beslut kan tas på basis av |
|
|||||||||||
olika förhållanden, t.ex. på grundval av uppfattningar om fundamental |
|
|||||||||||
värdering av finansiella marknader (bl.a. värderingen av aktie- eller |
|
|||||||||||
obligationsmarknaden) |
eller |
den |
framtida |
makroekonomiska |
||||||||
utvecklingen. Av särskilt intresse är hur förhållanden och förändringar på |
|
|
||||||||||
fondernas investeringsmarknader påverkar synen på avkastning och risk i |
|
|
||||||||||
de strategiska allokeringsbesluten. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Regeringen ser även positivt på diversifieringen av |
|
|
||||||||||
fondernas |
förvaltningsmodeller |
vilket |
bedöms |
bidrar |
till |
ökad |
||||||
riskspridning i förvaltnings- och allokeringstermer. |
|
|
|
|
|
|
||||||
Första |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Första |
|
|||||||||||
utgången av 2013. Fondens genomsnittliga avkastning för tioårsperioden |
|
|
||||||||||
peår |
(efter |
kostnader), |
vilket |
|
||||||||
översteg fondens långsiktiga mål på nominellt 5,5 procent per år. Första |
|
|||||||||||
|
|
|||||||||||
tioårsperioder (tidigare var perioden för målet rullande femårsperioder). |
|
|
||||||||||
Första |
|
|
||||||||||
i räntebärande papper, från 37 procent till 30 procent, medan fonden har |
|
|
||||||||||
ökat andelen alternativa tillgångar, från 16 procent |
till |
22 |
procent. |
|||||||||
Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, |
|
|
||||||||||
fastigheter, |
riskkapitalbolag |
och |
den |
s.k. |
riskparitetsportföljen. |
Den |
|
sistnämnde infördes 2013 |
och stod för huvuddelen av andelsökningen i |
investeringsklassen (3,8 |
procentenheter av fondens totala portfölj). |
Riskparitetsportföljen är |
konstruerad så att varje delkomponent bidrar |
med lika delar risk till portföljens totala risk.
Andelen aktier uppgick till 47 procent i slutet av 2013, vilket i stort var oförändrat jämfört med 2012.
Första
Traditionell förvaltning (50 procent) relativt index för mogna marknader.
Fokuserade portföljer (30 procent) i Sverige och övriga mogna marknader.
51
Skr. 2013/14:130 |
Lågvolatilitets strategi (20 procent) aktier med låg volatilitet på mogna |
|
marknader (ej Sverige och tillväxtmarknader). |
|
Figur 5.6 Första |
|
totala tillgångar, 100 % = SEK miljarder)1, 2 |
Not 1: 1 juli 2001
Not 2: Den faktiska allokeringen den 31 december varje år
Källa: Första
Andra |
|
|
|
|
|
|
|
Andra |
|
||||||
utgången av 2013. Fondens genomsnittliga avkastning för tioårsperioden |
|
||||||
|
|||||||
översteg fondens långsiktiga reala mål vid 5,0 procent per år för aktuell |
|
||||||
tioårsperiod. Målet är också att 4,5 procentenheter ska komma från den |
|
||||||
strategiska portföljen och 0,5 procentenheter ska komma från aktiv |
|
||||||
avkastning (se avsnitt 5.2.2). |
|
|
|
|
|
||
Andra |
andelen räntebärande |
|
|||||
tillgångar i portföljen till 31 procent (33 procent året innan) och ökat |
|
||||||
andelen aktier till 50 procent (48 procent året innan). Det var främst |
|
||||||
andelen utländska aktier som ökade. |
|
|
|
|
|
||
Fonden har även ökat vikten av alternativa tillgångar i den faktiska |
|
||||||
portföljen |
och i |
den långsiktiga strategiska portföljen. |
Störst |
andelar |
|
||
utgör fondinvesteringar i fastighetsbolag, inklusive skogs- och jordbruks- |
|
||||||
fastigheter, |
och |
riskkapitalfonder. |
Fonden |
har |
även |
bl.a. |
gjort |
investeringar i kinesiska |
|
||||||
0,5 procent av fondkapitalet vid utgången av året. |
redovisas under |
||||||
alternativa investeringar. |
|
|
|
|
|
52
Figur 5.7 Andra
Not 1: Avser från 1 juli 2001. Den faktiska allokeringen är per den 31 december varje år
Källa: Andra
Tredje |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Tredje |
|
|||||||||
utgången av 2013. Fondens genomsnittliga avkastning för tioårsperioden |
|
|||||||||
|
||||||||||
översteg fondens långsiktiga mål vid 4,0 procent per år. |
|
|
|
|
|
|||||
Tredje |
|
|||||||||
utifrån sju riskklasser (aktier, räntor, kredit, inflation, valuta och övrig |
|
|||||||||
exponering). Fonden har därmed ett koncept som skiljer sig åt mot övriga |
|
|||||||||
|
||||||||||
strategin inom ramen för vissa exponeringsintervall mot en riskklass. |
|
|
||||||||
I termer av riskklasser hade Tredje |
|
|||||||||
procent aktier och 25 procent |
räntebärande |
tillgångar. |
Riksklassen |
|
||||||
inflation |
(alternativa |
tillgångar) |
stod |
för |
20 |
procent |
utgörs |
av |
||
realränteobligationer samt investeringar i skog, |
jordbruk, |
infrastruktur |
|
|||||||
och fastigheter. En procent är |
övrig |
exponering |
(bl.a. |
upparbetade |
|
|||||
resultat från volatilitet, riskpremier och makrostrategier). |
|
|
|
|
|
|||||
En omvandlad, mer |
traditionell, |
tillgångsklassificering |
ser |
ut |
enligt |
|
nedan. Aktier står då för 49 procent, räntor för 34 procent och alternativa tillgångar för 17 procent.
53
Skr. 2013/14:130 Figur 5.8 Tredje
Not 1: Avser från 1 juli 2001. Den faktiska allokeringen är per den 31 december varje år.
Källa: Tredje
Fjärde
Fjärde
översteg fondens långsiktiga (40 år) mål 4,5 procent per år för normalportföljen. Fonden ska inom ramen för detta mål uppnå en genomsnittlig aktiv avkastning om 0,5 procent per år för den aktivt förvaltade likvida portföljen över en rullande treårsperiod.
Fjärde |
|
|||||||||
implementerades |
fullt |
ut |
fr.o.m. |
2013 |
med |
syfte |
att |
tillvarata |
||
affärsmöjligheter med längre placeringshorisonter än tre år. Det nya |
|
|||||||||
inslaget är en breddad och utökad strategisk förvaltning. |
|
|
|
|||||||
Fonden arbetar på lång sikt med normalportföljen med en tidshorisont |
|
|||||||||
på 40 år. Normalportföljen baseras på en |
|
|||||||||
styrelsen |
en |
gång |
per |
|
år. Normalportföljen kompletteras med en |
|
||||
strategisk förvaltning med en horisont på |
|
|||||||||
förvaltningen utgår från normalportföljen och är baserad på medelfristig |
|
|||||||||
marknadsanalys och portföljanalys. Den taktiska förvaltningen har en |
|
|||||||||
tidshorisont |
på |
3 |
år |
och har målet att i genomsnitt skapa 0, |
||||||
procentenheters avkastning per år utöver den strategiska portföljen. Den |
|
|||||||||
taktiska förvaltningen utvärderas i avsnitt 5.2.2 (aktiv förvaltning). |
|
|
||||||||
Fjärde |
|
|||||||||
och minskade räntebärande tillgångar (från 36 till 32 procent). Samman- |
|
|||||||||
taget, med den svenska |
aktieandelen |
på 19 |
procentenheter, |
uppgick |
andelen aktier i Fjärde
54
Figur 5.9 Fjärde
Not 1: Avser från 1 juli 2001. Den faktiska allokeringen är per den 31 december varje år.
Källa: Fjärde
Första till Fjärde |
|
|
|
|
|
|
||||||
För att kunna göra en rättvisande bedömning av |
|
|||||||||||
fondernas avkastning är det viktigt att även studera den finansiella risken. |
|
|||||||||||
Graden av risktagande kompletterar bilden av deras förvaltning och på |
|
|||||||||||
vilket sätt fonderna fullgör sina uppdrag inom inkomstpensionssystemet. |
|
|||||||||||
Nedan redovisas |
|
|||||||||||
termer |
av |
sharpekvoter |
(se |
faktaruta |
5.1), |
som |
tar |
hänsyn |
till |
|||
marknadsrisken och risken för att värdet på en tillgång förändras av |
|
|||||||||||
förändringar i värderingen av de underliggande tillgångarna. |
|
|
|
|
||||||||
Tabell 5.3 |
|
|
|
|
||||||||
|
|
(sharpekvot totalportfölj)1 2013, femårsperiod |
|
|
||||||||
|
|
tioårsperiod |
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
2013 |
2012 |
|
|
||||||||
AP1 |
|
1,9 |
1,2 |
|
1,2 |
|
0,6 |
|
0,4 |
|
|
|
AP2 |
|
2,1 |
1,2 |
|
1,2 |
|
0,6 |
|
0,4 |
|
|
|
AP3 |
|
2,6 |
0,9 |
|
1,2 |
|
0,7 |
|
0,4 |
|
|
|
AP4 |
|
2,7 |
1,0 |
|
1,3 |
|
0,6 |
|
0,4 |
|
|
|
Not 1: Sharpekvot på |
|
|
|
|||||||||
utläsas av sharpekvoten på fondernas likvidportföljer. |
|
|
|
|
|
|
||||||
Not 2: Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, med svensk 12 mån |
|
|
||||||||||
skuldväxel |
|
|
||||||||||
Källa: McKinsey, bilaga 9. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Spridningen i termer av sharpekvot steg kraftigt 2013 och blev högre än |
|
|||||||||||
för alla |
andra enskilda |
år sedan 2001. Förklaringen är det starka |
|
|||||||||
utvecklingen på aktiemarknaden under 2013 och att fonderna fått bättre |
|
|||||||||||
betalt för de risker de tog under året. Tredje och Fjärde |
|
|||||||||||
nådde |
högst |
avkastning |
givet risken i respektive förvaltningen. En |
|
||||||||
slutsats |
är |
att |
observerade |
skillnader |
mellan |
fondernas |
avkastning i |
allt |
55 |
Skr. 2013/14:130 |
väsentligt kan hänföras till portföljernas |
finansiella |
risk. Annars |
är |
||
|
skillnaden mellan fondernas genomsnittliga riskjusterade avkastning över |
|
||||
|
längre utvärderingsperioder små. |
|
|
|
|
|
|
McKinsey har även studerat portföljernas risk i termer |
av |
|
|||
|
Risk (VaR), som anger den maximala förlust som portföljen med en viss |
|
||||
|
sannolikhet riskerar göra under en viss tidsperiod. Skillnaderna mellan |
|
||||
|
|
|||||
|
men Andra och Fjärde |
|
||||
|
risk i termer av VaR. Deras relativt |
högre |
avkastning |
på |
längre |
|
|
tidsperioder (se figur 5.10) har därmed skapats genom att ta högre risk. |
|
||||
|
Man kan också notera att samtligafonder |
fått en |
betydligt |
högre |
|
|
|
avkastning i förhållande till risk den senaste femårsperioden jämfört med |
|
||||
|
tioårsperioden |
|
|
|
|
|
|
Regeringen anser det positivt att |
|
preferenser för avvägningen mellan avkastning och risk. Sammantaget ökar det riskspridningen och robustheten i statens samlade fonderade buffertkapital.
Figur 5.10
Not 1: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som med 95 procents sannolikhet anger en portföljs maximala förlust under en specifik tidsperiod.
Not 2: Jämförelse visar ungefär samma mönster för totalportföljen. Källa: McKinsey, bilaga 9.
|
Jämförelser mellan |
|
Regeringen har tidigare efterlyst mer enhetliga metoder och nyckeltal för |
|
att öka jämförbarheten och transparensen mellan |
|
fonderna. Under 2013 har |
|
mer enhetliga riskmått. Vad gäller sharpekvoten har definitioner och |
|
metoder m.m. i vissa delar skiljt sig åt mellan fonderna men på senare år |
|
har en konvergering skett. Även vad gäller jämförelsemått som |
|
Risk så har en ökad sammanstämmighet uppnåtts. Här kvarstår dock |
|
skillnader i antaganden och beräkningsmetoder m.m. |
|
Regeringen ser positivt på arbetet med att öka jämförbarheten i AP- |
|
fondernas olika nyckeltal men betonar vikten av att |
56 |
samarbete i dessa delar fortsätter. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
|
Faktaruta 5.1 Risk- och avkastningsmått |
|
|
|
|
|
|
|
|||||
I skrivelsen |
används |
vissa |
riskbegrepp. Risk definieras ofta med |
|
||||||||
utgångspunkt i statistiska spridningsmått som beskriver hur tillgångs- |
|
|||||||||||
priser eller räntor varierar omkring ett medelvärde. Ett sådant ofta använt |
|
|||||||||||
spridningsmått är standardavvikelse, som mäts i procent. |
|
|
|
|
||||||||
Ett vanligt mått på riskjusterad avkastning ärSharpekvoten som är |
|
|||||||||||
erhållen avkastning utöver riskfria räntan dividerad med avkastningens |
|
|||||||||||
risk, dvs. standardavvikelse. Man kan alternativt uttrycka det som att |
|
|||||||||||
Sharpekvoten mäter erhållen riskpremie per riskenhet. |
|
|
|
|
|
|||||||
Ett riskmått som är viktigt för förvaltare aktivär |
risk. Den aktiva |
|
||||||||||
risken visar i hur hög grad en förvaltare avviker från jämförelseindex. |
|
|||||||||||
Den aktiva risken mäts med standardavvikelsen avseende förvaltarens |
|
|||||||||||
avkastning i förhållande till jämförelseindex. Ett mått på riskjusterad |
|
|||||||||||
avkastning som utgår från graden av avvikelse från jämförelseindex är |
|
|||||||||||
informationskvoten som jämför överavkastning (s.k. aktiv avkastning) i |
|
|||||||||||
förhållande till jämförelseindex med aktiv risk. Därmed |
uttrycker |
|
||||||||||
informationskvoten förhållandet mellan aktiv avkastning och aktiv risk. |
|
|
|
|||||||||
Avkastningen på det totala fondkapitalet beräknas som enkapitalvägd |
|
|||||||||||
avkastning i form av en |
internränta (internal rate of return, IRR). |
|
||||||||||
Därmed beaktas inte bara ingående och utgående fondkapital utan också |
|
|||||||||||
effekterna av alla flöden till |
och från den aggregerade buffertfonden. |
|
||||||||||
Dessa |
flöden, |
som |
i |
normalfallet |
består |
av |
inbetalning |
av |
||||
pensionsavgifter, |
utbetalning |
av |
pensioner |
|
samt |
administrations- |
|
|||||
kostnader, |
administreras |
av |
Pensionsmyndigheten. Den |
kapitalvägda |
|
|||||||
avkastningen ger ett korrekt uttryck för den procentuella avkastning som |
|
|||||||||||
har kommit pensionssystemet till del, justerad för flödeseffekter, och kan |
|
|||||||||||
därför jämföras med inflationen eller med andra förvaltares resultat. |
|
|||||||||||
Alternativet är att beräkna entidsvägd avkastning, som bortser från |
|
|||||||||||
konsekvenserna av flöden. Den tidsvägda avkastningen mäter den |
|
|||||||||||
hypotetiska |
avkastning |
som |
skulle ha blivit resultatet om det inte |
|
||||||||
förekommit några flöden alls. Detta senare mått anses vara relevant vid |
|
|||||||||||
utvärdering av fondförvaltare, eftersom dessa inte rår över andelsägarnas |
|
|||||||||||
beslut att köpa och sälja |
fondandelar. |
|
||||||||||
tidsvägd avkastning, eftersom de inte har inflytande |
över |
in- och |
|
|||||||||
utbetalningar av pensionsavgifter och pensioner. |
|
|
|
|
|
|
5.2.2Aktiv förvaltning
Regeringens |
bedömning: |
|
aktiva |
|||||||||
förvaltning brister i jämförbarhet över tid och det är svårt |
|
att |
dra |
|||||||||
långtgående |
|
slutsatser. |
Betydelsen |
av |
aktiv |
förvaltning |
bör |
inte |
||||
överdrivas, eftersom resultaten utgör en begränsad |
del |
av fondernas |
|
|||||||||
samlade resultat. År 2013 utgjorde andelen drygt 2 procent av resultatet. |
|
|||||||||||
Det |
är |
i |
stället |
de |
strategiska |
besluten |
och |
den |
övergripande |
|||
tillgångsallokeringen som dominerar utvecklingen av resultat och risk i |
|
|||||||||||
fondernas kapitalförvaltning. |
|
|||||||||||
ökad utsträckning fokusera på medelfristiga strategiska allokeringsbeslut |
|
|||||||||||
i förhållande till kortsiktig aktiv förvaltning välkomnas. |
|
|
|
|
|
57
Skr. 2013/14:130 |
Utfallen |
för |
|
aktiva |
förvaltning |
|
har |
|
|||||||||||
|
förbättrats de senaste åren, både de årliga utfallen och på femårssikten. |
|
|
||||||||||||||||
|
Andra och Fjärde |
|
|
|
|||||||||||||||
|
har nått sina mål och en överavkastning i förhållande till tagna risker. |
|
|
|
|
||||||||||||||
|
I övrigt är det viktigt, i den utsträckning aktiv förvaltning |
faktiskt |
|
||||||||||||||||
|
bedrivs, att fonderna är transparenta i redovisningen av resultaten. |
|
|
|
|
|
|||||||||||||
|
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Genomgående |
|
|
||||||||||||||||
|
goda resultat under 2012 har bidragittill att |
|
|
||||||||||||||||
|
genomsnittliga |
aktiva |
avkastning |
under |
|
femårsperioden |
|
||||||||||||
|
uppnår eller ligger nära realistiska mål i tre fall av fyra, vilket framstår |
|
|||||||||||||||||
|
som positivt i jämförelse med tidigare erfarenhet. Behovet av offentlig |
|
|||||||||||||||||
|
redovisning av resultaten av verksamhet som fonderna faktiskt bedriver |
|
|||||||||||||||||
|
kvarstår. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
McKinsey: |
|
|
||||||||||||||||
|
aktiv |
förvaltning, |
vilket |
|
försvårar |
jämförelser |
mellan |
fonderna. |
|||||||||||
|
Förändringar |
i |
fondernas |
|
förvaltningsmodell |
innebär |
|
också |
att |
||||||||||
|
definitionen |
på |
|
aktiv |
förvaltning |
förändrats över tid och försvårar |
|
||||||||||||
|
historiska jämförelser. Generellt har fonderna under de senaste åren |
|
|||||||||||||||||
|
minskat fokus på traditionell aktiv |
förvaltning |
relativt |
strategisk |
och |
|
|||||||||||||
|
taktisk |
tillgångsallokering. |
Under |
2013 |
samt |
under |
den |
senaste |
|||||||||||
|
femårsperioden genererade samtliga fonder en positiv avkastning från sin |
|
|
||||||||||||||||
|
aktiva förvaltning efter kostnader. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Skälen för regeringens bedömning: Aktiv |
förvaltning i |
skrivelsen |
|
|
||||||||||||||
|
definieras i linje med McKinseys grundläggande utvärdering, dvs. aktiv |
|
|
||||||||||||||||
|
förvaltning avser avvikelser mot jämförelseindex i syfte att tjäna pengar. |
|
|
||||||||||||||||
|
McKinsey |
noterar |
att |
|
|||||||||||||||
|
jobbar med aktiv förvaltning på |
olika sätt. Därtill har fondernas |
|||||||||||||||||
|
definitioner ändrats vid flera tillfällen, vilket försvårar jämförelse mellan |
|
|
||||||||||||||||
|
fonderna och över tid. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Andra och Fjärde |
har |
explicita |
mål |
för |
|
sin |
aktiva |
|||||||||||
|
förvaltning som uppgår till 0,5 |
entprocaktiv |
avkastning.10 |
Båda |
|
||||||||||||||
|
fonderna genererade aktiv avkastning definierad på detta sätt på 0,5 |
|
|||||||||||||||||
|
procentenheter, vilket innebar att de nådde sina mål för året. Detsamma |
|
|||||||||||||||||
|
gäller på femårssikten då den aktiva avkastningen för Andra och Fjärde |
|
|||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
Första och Tredje |
|
|
||||||||||||||||
|
i traditionell mening sedan 2010, men det bör noteras att McKinsey ändå |
|
|
||||||||||||||||
|
redovisar uppgifter för dessa fonder i de fall där förvaltningssegment |
|
|||||||||||||||||
|
passar in i definitionen ovan. I |
det här sammanhanget ingår t.ex. |
|||||||||||||||||
|
resultatet |
|
av |
Tredje |
absolutavkastande |
strategier |
och |
|
avvikelsen från jämförelseindex för betaförvaltningen.
10 Andra
med investeringshorisont
58
Tabell 5.4 |
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
||||||||
|
(procentenheter) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
|
|
|
|
|
||
AP1 |
0,2 |
1,2 |
1,1 |
0,8 |
0,6 |
|
|
|
|
|
||
AP2 |
0,5 |
1,2 |
0,8 |
1,2 |
0,7 |
|
|
|
|
|
||
AP3 |
0,4 |
0,9 |
0 |
0,4 |
2,2 |
0,8 |
|
|
|
|
|
|
AP4 |
0,5 |
1,0 |
0,2 |
0,8 |
1,4 |
0,8 |
|
|
|
|
|
|
Källa: McKinsey, bilaga 9. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Fondernas aktiva förvaltning gav enligt McKinseys redovisning ett |
|
|||||||||||
resultatintervall |
på |
procent |
för |
2013. |
Resultaten |
för |
||||||
femårsperioden steg betydligt, främst för att de negativa resultaten från |
|
|||||||||||
2008 föll ur utvärderingsperioden, men även för att resultaten för 2013 |
|
|||||||||||
utföll positivt. Resultatutfallen sträcker sig mellan |
|
|
||||||||||
för perioden |
|
|||||||||||
2013 och femårsperioden. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Riskjusterad avkastning i aktiv förvaltning |
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Ett mer ändamålsenligt sätt att utvärdera den aktiva förvaltningen är att |
|
|||||||||||
sätta |
resultatet |
i |
förhållande |
till risken. Informationskvoten |
anger |
|
||||||
överavkastning (s.k. aktiv avkastning) per enhet risk där måttet anger i |
|
|||||||||||
hur hög grad en förvaltare avviker från ett jämförelseindex (se faktaruta |
|
|||||||||||
5.1). En hög informationskvot för en fond indikerar hög överavkastning i |
|
|
||||||||||
förhållande till |
avvikelserna från |
jämförelseindex. Det är positivt att |
|
|||||||||
Andra och Fjärde |
|
|||||||||||
den genomlysning av fondernas resultat som detta ger. Andra och Fjärde |
|
|
||||||||||
För |
|
|||||||||||
2013 var utfallet 2,0 och 1,6. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Tabell 5.5 Informationskvot avseende |
|
|
||||||||||
|
förvaltning |
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
AP1 |
- |
- |
- |
1,9 |
1,1 |
- |
|
- |
|
|
|
|
AP2 |
1,6 |
4,2 |
2,7 |
1,3 |
1,8 |
|
0,6 |
|
|
|
||
AP3 |
- |
- |
- |
- |
3,5 |
- |
|
- |
|
|
|
|
AP4 |
2,0 |
2,3 |
0,5 |
2,6 |
3,0 |
1,7 |
|
0,2 |
|
|
|
Not. Underlag saknas för att beräkna genomsnittlig informationskvot för Första och Tredje
Källa: McKinsey, bilaga 9.
Regeringen har under en följd av år varit tveksam till
Regeringen noterar dock att utfallen för den aktiva förvaltningen har förbättrats de senaste åren – både de årliga utfallen och på femårssikten. Samtliga fonder täcker, enligt den utvärdering som McKinsey redovisar, mer än väl kostnaderna för aktiv (och övrig) förvaltning över den senaste femårsperioden. Andra och Fjärde
tydliga riskjusterade mål och mått, har nått sina avkastningsmål och en
59
Skr. 2013/14:130 |
överavkastning |
i |
förhållande |
till |
de |
risker |
de |
tagit |
(i |
termer |
av |
|||||
|
informationskvot). |
Det bör också noteras att |
det |
finns |
kvalitativa |
|||||||||||
|
argument som talar till förmån för aktiv förvaltning, t.ex. det att fonderna |
|
|
|||||||||||||
|
genom förvaltningen även får tillgång till information som kan utnyttjas |
|
|
|||||||||||||
|
produktivt i den mer strategiska och långsiktiga tillgångsförvaltningen. |
|
|
|
||||||||||||
|
Regeringen |
kan |
dock konstatera två saker; dels |
är det svårt att dra |
|
|||||||||||
|
några långtgående slutsatser om utfallen i den aktiva förvaltningen i |
|
||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||
|
perioden ändrat sina definitioner, vilket minskar jämförbarheten över tid. |
|
|
|||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
11 |
En |
slutsats |
är |
|
|
|
|
Dessutom skiljer sig definitionerna åt mellan fonderna. |
|
|
|||||||||||||
|
att fondernas metoder och redovisning behöver utvecklas framöver om |
|
||||||||||||||
|
mer kvalificerade bedömningar om resultatbidraget från den aktiva |
|
||||||||||||||
|
förvaltningen ska kunna göras. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Betydelsen |
av |
den aktiva |
förvaltningen |
|
för |
||||||||||
|
fondernas resultatutveckling bör heller inte överdrivas. Enligt McKinseys |
|
|
|||||||||||||
|
uppgifter |
uppgår |
resultaten |
i |
aktiva |
|||||||||||
|
förvaltning till drygt 3 miljarder kronor 2013, vilket endast utgör drygt 2 |
|
|
|||||||||||||
|
procent av fondernas samlade resultat för året. |
Det |
är |
istället |
de |
|||||||||||
|
strategiska besluten och den övergripande tillgångsallokeringen som |
|
||||||||||||||
|
dominerar vad gäller hur avkastning och risk utvecklas i den samlade |
|
||||||||||||||
|
kapitalförvaltningen. Det är också tydligt att |
|
|
|||||||||||||
|
de senaste åren |
allt mer kommit att fokusera på de medelfristiga |
||||||||||||||
|
strategiska allokeringsbesluten i förhållande till de mer kortfristiga |
|
||||||||||||||
|
perspektiven – vilket regeringen välkomnar. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Regeringen |
har |
i tidigare |
utvärderingar noterat |
att |
utfallen för |
den |
|
||||||||
|
aktiva förvaltningen under de flesta år sedan |
2001 |
i |
stort |
speglar |
|||||||||||
|
utvecklingen |
på |
aktiemarknaderna. |
Så |
även |
för 2013. |
|
Det |
framstår |
|
||||||
|
därmed |
som |
att |
den aktiva förvaltningen tenderar samvariera med |
|
|||||||||||
|
respektive fonds totala avkastning. Därigenom riskerar fondernas aktiva |
|
|
|||||||||||||
|
förvaltning i viss mån motverkat ambitioner att |
skapa |
mer |
robusta |
|
|||||||||||
|
portföljer. |
Som konstaterats |
ovan |
är |
påverkan |
av |
aktiv förvaltning |
på |
|
dock ett utrymme för förbättringar i funktionaliteten av den aktiva förvaltningen så att den i större utsträckning bidrar kontracykliskt till portföljresultatet under år då marknaderna utvecklas svagt.
5.3Utvärdering av Sjätte
Regeringens bedömning: Sjätte
Den nya investeringsstrategi som tog form 2011 mot mogna onoterade företag har välkomnats av regeringen. Det är dock fortsatt stor variation i resultatet mellan olika delar av investeringsverksamheten; investeringar i mogna företag presterar bra, men investeringar i expansionsbolag
11 McKinsey, bilaga 9.
60
presterar sämre. Strategiskiftet 2011 verkar dock |
ha gett |
resultat |
|
ochSkr. 2013/14:130 |
||||||||
tendenser till förbättrad lönsamhet kan skönjas. |
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Även om Sjätte |
för |
|
||||||||||
verksamheten så överstiger den utvecklingen i inkomstindex – |
vilket |
|
||||||||||
innebär att fonden bidragit till |
den |
långsiktiga |
finansieringen |
av |
||||||||
tillgångarna i inkomstpensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Till |
följd |
av |
|
|
||||||||
förändringar i Sjätte |
|
|||||||||||
mål för utvärdering av fondens långsiktiga resultat. Fondens långsiktiga |
|
|
||||||||||
avkastning har stärkts under 2012 men avkastningen både under perioden |
|
|
||||||||||
sedan start och under den senaste tioårsperioden |
|
|||||||||||
fondens tidigare mål och det nya mål som gäller fr.o.m. 2012. Sjätte AP- |
|
|
||||||||||
fondens nya mål, som för den historiska perioden varit väsentligt högre |
|
|||||||||||
än fondens tidigare mål, bör kunna läggas till grund för utvärdering. |
|
|
|
|
||||||||
I likhet med tidigare år finns det en stor variation i resultat mellan olika |
|
|
||||||||||
delar i fondens investeringsverksamhet, vilket speglas i fondens strategi |
|
|
||||||||||
från 2011 att fokusera på investeringar i |
mogna |
bolag. |
Fondens |
|||||||||
investeringar i bolag i tidig utvecklingsfas (expansionsbolag) har fortsatt |
|
|
||||||||||
att minska under 2012. Den renodling av portföljen som fortgår bedöms |
|
|
||||||||||
vara motiverad. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Under 2012 har regeringen låtit genomföra en fördjupad granskning av |
|
|
||||||||||
Sjätte |
|
|||||||||||
2011. Granskningen visar att fondens nedskrivningar var motiverade och |
|
|
||||||||||
i stort sett korrekta i sin omfattning. Nedskrivningarna var ett resultat av |
|
|
||||||||||
det arbete Sjätte |
|
|
||||||||||
strategi, värderingsprinciper och intern kontroll. Detta arbete är i linje |
|
|||||||||||
med de behov som framkommit i granskningen. Revisorerna har enligt |
|
|||||||||||
granskningen inte brustit i sin revision men kritik riktas mot revisorernas |
|
|
||||||||||
granskning på några områden. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
McKinsey: Sjätte |
|
|||||||||||
avkastning på 4,5 procent per år, |
|
|||||||||||
|
|
|||||||||||
var 9,2 procent eller 1,9 miljarder kronor. Det här innebär att fonden inte |
|
|
||||||||||
har nått upp till styrelsens nya kastningsmålv under någon av dessa |
|
|||||||||||
tidsperioder. Sjätte |
portföljsammansättning |
|
||||||||||
samt förhållandet att fonden är stängd försvårar endirekt jämförelse av |
|
|
||||||||||
fondens avkastning med externa benchmark. Som referens har dock |
|
|||||||||||
fondens avkastning under den senaste tioårsperioden |
|
|||||||||||
lägre än index för noterade svenska småbolag (MSCI Swedish |
Small |
|
||||||||||
Cap) och svenska mellanstora bolag (MSCI Swedish Mid Cap), men |
|
|||||||||||
högre än inkomstindex. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skälen för regeringens bedömning: Sjätte |
|
|
||||||||||
buffertfonderna i det svenska inkomstpensionssystemet, men skiljer sig |
|
|
||||||||||
från de andra fyra i flera avseenden. Sjätte |
|
|
||||||||||
styrelsens |
tolkning, |
att |
uppnå |
långsiktigt |
hög |
avkastning |
med |
|||||
tillfredställande riskspridning genom att investera i riskkapital främst i |
|
|||||||||||
privata bolag i Norden. Sjätte |
är en |
stängd |
fond, vilket |
|
|
|||||||
innebär att fonden inte har några in- eller utflöden via pensionssystemet. |
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
61 |
Skr. 2013/14:130 |
Sjätte |
|
|
|
|
|
||
|
Sjätte |
|
||||||
|
förändringar. Fram till 2003 bestod kapitalförvaltningen främst i att |
|
||||||
|
investera i noterade aktier. Efter 2006 inriktades verksamheten alltmer |
|
||||||
|
mot onoterade investeringar. År2011 genomfördes omfattande för- |
|
||||||
|
ändringar |
i |
styrelsen, |
ledning |
och |
organisationsstrukturen |
och |
|
|
verksamheten fick en tydligare strategisk inriktning. Strategin innebär att |
|
||||||
|
|
|||||||
|
bolag) där marknadens, liksom |
|
||||||
|
rimligt att förvänta sig en |
god |
avkastning |
framöver. |
Fokuseringen |
|
||
|
fortsatte under 2013. |
|
|
|
|
|
||
|
Sjätte |
|
||||||
|
under perioden |
|
||||||
|
avkastning på 4,5 procent sedan start. Avkastning för 2013 uppgick till |
|
||||||
|
9,2 procent, samma som för 2012. Sjätte |
|
||||||
|
sedan 2011 |
är |
att följa |
genomsnittsavkastningen för |
ett nordiskt |
jämförelseindex (SIX Nordic 200 CAP GI), med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om 2,5 procent (rullande femårsperiod). Jämfört med
avkastningsmålet har Sjätte
Figur 5.11 Sjätte
Not 1: Nytt avkastningsmål sedan 2012: SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All-
Share) + riskpremie om 2,5 % baserat på fondens riskprofil och kassaallokering
Not 2: Baserat på målet
Not 3: Total avkastning för MSCI Swedish Mid cap (för svenska mellanstora bolag)
Not 4: Total avkastning för MSCI Swedish Small cap (för svenska småbolag).
Källa: McKinsey (bilaga 9) och Sjätte
Det bör dock noteras att Sjätte
buffertfonderna i förhållande tillnkomstpensionssystemet. |
Sjätte AP- |
fonden har därmed bidragit till den långsiktiga |
finansieringen av |
tillgångssidan i inkomstpensionssystemet, även om fonden är sluten och
62
för närvarande inte ombesörjer in- och utflöden till
Det bör även påpekas att fondens uppdrag och portföljsammansättning samt förhållandet att fonden är stängd försvårar endirekt jämförelse av fondens avkastning med andra externa referenspunkter. Skälet är att Sjätte
Sjätte
Sjätte
I |
affärsområdet venture capital (expansionsbolag) har utvecklingen |
|
varit |
negativ. För företagsinvesteringar var avkastningen |
visserligen |
positiv (6 procent) 2013, men i övriga perioder kraftigt negativ (sämre än |
||
procent per år). Fondinvesteringar i expansionsbolagen |
klarar sig |
generellt bättre, men är negativ för de längre utvärderingsperioderna.
Figur 5.12 Resultat Sjätte
Not 1: Från och med 2012 inkluderas endast investeringar i företag och fond (ej noterade småbolag) i investeringsverksamheten. Den historiska analysen utgår ifrån denna definition. Not 2: Nytt avkastningsmål sedan 2012: SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All- Share) + riskpremie om 2,5 procent baserat på fondens riskprofil och kassaallokering. Källa: McKinsey och Sjätte
Sammantaget för investeringsverksamheten, liksom för totalportföljen, är |
|
|||||
resultaten |
väsentligen |
under |
styrelsen |
nuvarande |
avkastningsmål. |
|
Omriktningen av verksamheten 2011 framstår som välgrundad eftersom |
|
|||||
det mogna marknadssegmentet genomgående uppvisat positiva siffror |
|
|||||
samtidigt |
som investeringarna i |
tidig utvecklingsfas (expansionsbolag) |
63 |
|||
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
presterat |
dåligt. Regeringen har |
välkomnat |
de |
förändringar och |
arbete |
|
|||||||
|
som gjorts sedan 2011. Detsamma gäller det interna utvecklingsarbetet, |
|
||||||||||||
|
bl.a. med interna processer och ägarstyrningsfrågor, som gjordes 2013. |
|
|
|
||||||||||
|
Det finns även skäl att se positivt på den framtida utvecklingen i Sjätte |
|
|
|
||||||||||
|
koncentrerats |
till |
allt färre |
|
||||||||||
|
bolag – en minskning från 75 till färre än 30 från 2011 – har även |
|||||||||||||
|
tendensen till vändning i resultaten blivit alltmer tydlig. År 2013 var |
|
||||||||||||
|
utfallen totalt för investeringsverksamheten sammantaget 8,5 procent |
|
||||||||||||
|
jämfört med 4,2 procent för femårsperioden |
|
||||||||||||
|
går därmed åt rätt håll. Man ska vara medveten om att de fulla effekterna |
|
|
|
||||||||||
|
av den nya strategin inriktat mot det mogna marknadssegmentet kommer |
|
|
|
||||||||||
|
att ta några år att utveckla sin fulla potential. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Faktaruta 5.2 Värdering av onoterade aktier |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Enligt |
lagen |
(2000:193) |
om |
Sjätte |
ska |
fond |
|||||||
|
placeringstillgångar |
marknadsvärderas. Sjätte |
redovisning, |
|
||||||||||
|
och regeringens utvärdering av fondens onoterade portfölj, baseras på |
|
||||||||||||
|
IPEV:s |
riktlinjer |
(International |
ivatePr |
Equity |
& |
Venture |
Capital |
|
|||||
|
Valuation Board). Principiellt gäller att värderingen ska avspegla verkligt |
|
|
|
||||||||||
|
värde. Det finns olika metoder för att fastställa verkligt värde beroende |
|
||||||||||||
|
på vilken information som finns tillgänglig. Om det under det senaste |
|
||||||||||||
|
året har genomförts en transaktion med en tredje part avseende aktuellt |
|
||||||||||||
|
innehav värderas innehavet med ledning av |
det |
priset. |
Sedan |
2011 |
|
||||||||
|
beaktas även transaktioner där endast befintlig ägarkrets deltagit (s.k. |
|
||||||||||||
|
internrundor). Om denna transaktion indikerar en nedvärdering görs en |
|
||||||||||||
|
mer detaljerad analys. Nedvärdering sker om försök att få in en extern |
|
||||||||||||
|
part har misslyckats eller om intresset |
för bolaget på marknaden är |
|
|||||||||||
|
mycket litet. I båda fallen justeras värderingen med hänsyn till händelser |
|
||||||||||||
|
mellan tidpunkten för transaktionen och rapporteringstillfället. Värdering |
|
|
|
||||||||||
|
sker också baserat på framtida kassaflöde som nuvärdesberäknas med en |
|
|
|
||||||||||
|
riskjusterad ränta. En tredje metod baseras på värdering av företagets |
|
||||||||||||
|
nettotillgångar. Andra metoder utgår från att använda värderingsmått |
|
||||||||||||
|
baserade på finansiella nyckeltal (s.k. multipelvärdering) eller specifika |
|
||||||||||||
|
jämförelser inom en viss bransch (s.k. industriella benchmarks). De två |
|
||||||||||||
|
sistnämnda metoderna används endast som komplement till värderingar |
|
||||||||||||
|
baserade på någon annan metod. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Sjätte |
|
|
|
||||||||||
|
av ett innehav visar stor variation i olika scenario gör fonden en mer |
|
||||||||||||
|
restriktiv värdering. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
För investeringar i bolag i tidig utvecklingsfas kan det vara svårt att |
|
||||||||||||
|
tillämpa någon enskild värderingsmetod. Värdering sker |
då |
främst |
|
||||||||||
|
baserat på bolagets utveckling i förhållande till ursprunglig ägarplan. En |
|
||||||||||||
|
nedskrivning ska genomföras i det fall en stadigvarande och väsentlig |
|
||||||||||||
|
minskning av värdet på investeringen bedöms ha ägt rum (t.ex. konkurs). |
|
|
|
||||||||||
|
Enligt branschpraxis beräknas avkastning avseende onoterade aktier |
|
||||||||||||
|
med hjälp av en internränta, dvs. en kapitalvägd avkastning, eftersom |
|
||||||||||||
|
förvaltaren bestämmer tidpunkten för |
nya |
investeringar |
och |
|
deras |
||||||||
|
omfattning (se även faktaruta 5.1). |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
64 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5.4 |
Utvärdering av Sjunde |
5.4.1Strategisk förvaltning
Regeringens |
bedömning: |
Avkastningen |
för |
Sjunde |
AP- |
fondens |
||||||||||
förvalsalternativ (AP7 Såfa) uppgick till 32 |
|
procent |
2013, vilket |
|
var |
|
||||||||||
dubbelt så högt som den genomsnittliga avkastningen för privata fonder i |
|
|
|
|||||||||||||
premiepensionssystemet. Även sett över tidsperioden |
var |
|
||||||||||||||
avkastningen |
hög: |
13,3 |
|
procent jämfört med 6,6 procent. Det kan |
||||||||||||
konstateras att AP7 Såfas stora aktieexponering, förstärkt med en s.k. |
|
|||||||||||||||
strategisk hävstång, ger bra utdelning i tider av kraftig uppgång på |
||||||||||||||||
aktiemarknaderna. Man ska dock vara medveten om att hävstången även |
|
|
||||||||||||||
verkar |
vid nedgång |
på |
|
aktiemarknaden, vilket innebär att AP7 Såfa |
|
|||||||||||
riskerar gå sämre än index när aktiemarknaden utvecklas svagt. |
|
|
|
|
|
|||||||||||
Mot bakgrund av att Sjunde |
|
|
||||||||||||||
premiepensionssystemet, |
|
finns |
det |
skäl |
|
att |
ange |
andra |
externa |
|||||||
referenspunkter. Sedan start 2001 har den genomsnittliga avkastningen i |
|
|
||||||||||||||
Sjunde |
||||||||||||||||
inkomstindex, |
vilket |
|
innebär |
att |
|
pensionssparande |
|
|
i |
statens |
||||||
förvalsalternativ utvecklats bättre än den |
genomsnittliga |
inkomst- |
||||||||||||||
utvecklingen i samhället. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Den långsiktiga |
|
|
||||||||||||||
avkastningen |
för |
förvalsalternativet |
(AP7 |
Såfa, |
tidigare |
Premie- |
||||||||||
sparfonden) |
överträffar |
den genomsnittliga avkastningen för privata |
|
|||||||||||||
fonder i premiepensionssystemet över alla undersökta horisonter. Det |
|
|||||||||||||||
innebär att premiepensionssparare som har avstått från att välja någon |
|
|||||||||||||||
annan fond har fått en något högre avkastning än genomsnittet av andra |
|
|||||||||||||||
pensionssparare, vilket är positivt.Det är också positivt att Sjunde AP- |
|
|
||||||||||||||
fonden |
har |
vidtagit |
|
åtgärder |
för |
att |
|
förbättra |
informationen |
till |
||||||
allmänheten om förvalsalternativets inriktning och risknivå. |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
McKinsey: |
Sjunde |
|
förvaltade |
vid |
|
slutet |
av |
2013 |
||||||||
30,2 procent av totala premiepensionssystemets kapital. Under perioden |
|
|||||||||||||||
24 maj 2010 till 31 december 2013 genererade förvalsalternativet AP7 |
|
|||||||||||||||
Såfa i genomsnitt en avkastning på 13,3 procent per år, medan |
||||||||||||||||
premiepensionsindex |
hade |
|
en genomsnittlig avkastning på 6,6 procent |
|
||||||||||||
per år. För 2013 var avkastningen för Såfa 32,0 procent, jämfört med |
|
|||||||||||||||
15,7 procent för premiepensionsindex. Under hela perioden |
|
|||||||||||||||
har förvalsalternativet i genomsnitt avkastat 1,5 procentenheter (justerat |
|
|
||||||||||||||
för rabatter) mer än premiepensionsindex per år. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
Skälen för regeringens bedömning: I maj 2010 förnyade Sjunde AP- |
|
|
||||||||||||||
fonden på riksdagens uppdrag det statliga erbjudandet i premie- |
||||||||||||||||
pensionssystemet med |
målsättningen att den sammanlagda statliga |
|||||||||||||||
pensionen ska bli högre (prop. 2009/10:44). I och med detta ersattes |
|
|||||||||||||||
Premiesparfonden och Premievalsfonden av byggstensfonderna AP7 |
|
|||||||||||||||
Aktiefond |
och |
AP7 |
|
Räntefond. |
Sex |
|
nya |
produkter |
lanserades |
|||||||
(kombinationer av de två byggstensfonderna), varav AP7 Såfa (Statens |
|
|||||||||||||||
Årskullsförvaltningsalternativ) är förvalsalternativet för dem som inte |
|
|||||||||||||||
aktivt väljer en annan förvaltare i premiepensionssystemet. |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Sjunde |
186 |
miljarder |
|
|||||||||||||
kronor (drygt 30 procent av medlen i premiepensionssystemet) för drygt |
|
65 |
Skr. 2013/14:130 |
3 miljoner pensionssparare |
(ca 45ocentpr |
av |
alla |
sparare |
systemet). |
||
|
Målet för förvalsalternativet är att avkastningen ska vara minst lika bra |
|||||||
|
som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på |
|||||||
|
Pensionsmyndighetens fondtorg. |
|
|
|
|
|
||
|
Vid utgången av 2013 var avkastningen för AP7 Såfa 32,0 procent |
|||||||
|
(efter kostnader), |
medan |
genomsnittet |
för |
de |
privata |
fonderna på |
|
|
|
|
|
|
12 |
|
|
|
|
Pensionsmyndighetens fondtorg var 15,7 procent. Om perioden från |
|||||||
|
införandet av ny förvaltningsmodell imaj 2010 t.o.m. 2013 betraktas är |
|||||||
|
avkastningen i AP7 Såfa 13,3 procent per år, jämfört med de privata |
|||||||
|
fondernas avkastning på 6,6 procent per år (se tabell 5.6). Avkastningen i |
|||||||
|
det statliga förvalsalternativet var därmed dubbelt så hög jämfört med de |
|||||||
|
privata alternativen. |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tabell 5.6 Utveckling för Sjunde |
|||||||
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
2013 |
Maj 2010 - 20133 |
|
||||
|
|
(%) |
(%) |
|
(%) |
(justerat, |
||
|
|
|
|
%) |
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
AP7 (PSF och SÅFA)1 |
32,0 |
|
13,3 |
|
4,1 |
4,3 |
|
|
Premiepensionsindex2 |
15,7 |
|
6,6 |
|
2,3 |
2,8 |
|
Not 1: Utgörs av PSF (Premissparfonden) jan 2001– maj 2010 och SÅFA maj 2010- dec. 2013. SÅFA bestod den 30 dec. 2013 av 93,2% AP7 Aktiefond och 6,8% AP7 Räntefond. Not 2: I SEK men ej valutasäkrad. Genomsnittlig avkastningen för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter).
Not 3: Geometriskt snitt av den årliga avkastningen 24 maj 2010 – 31 dec 2013.
Not 4: Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgift och rabatt. Källa: Pensionsmyndigheten, AP7 Årsredovisning,
Sedan start har Sjunde
samtidigt |
som |
genomsnittet för fondtorget |
avkastat |
2,8 procent |
per år |
|
(justerat |
|
14 |
Även i det längre perspektivet |
framstår därmed |
||
för rabatter). |
||||||
förvalsalternativet som förmånligt genom att |
överträffa |
snittet på |
||||
fondtorget med 1,5 procentenheter per år för perioden |
|
|||||
Regeringens anser det positivt att Sjunde |
||||||
avkastningsmål |
för |
förvalsalternativet |
över |
samtliga |
undersökta |
|
tidshorisonter, |
särskilt |
med beaktande av att |
fondens |
förvaltning |
under |
perioden 2001 fram till maj 2010 styrdes av regler som angav att risken skulle vara lägre än för genomsnittet av de privata fonderna (vilket, allt annat lika, begränsar möjligheterna till högre avkastning). Regeringen noterar också att avkastningen sedan maj 2010 tydligt har förbättrats, både i absoluta termer och relativt jämförelseindex, vilket indikerar att ambitionen i förvaltningsmodellen från 2010 gett resultat.
12Genomsnittet mäts genom premiepensionsindex, som tas fram av Pensionsmyndigheten.
13Avgiften för Premiesparfonden var 0,5 procent under perioden jan 2001 till och med första kvartalet 2007, samtidigt som den genomsnittliga rabatten var 64,7 procent per år. Från och andra kvartalet 2007 har avgiften för förvalsalternativet varit 0,15 procent, vilket är under gränsen för när rabatt ska ges till pensionsspararna.
14Avkastning för Premiesparfonden
66
Det bör noteras att resultatet för AP7 Såfa bygger på att Sjunde
fonden skapar en hög aktierisk genom en hög aktieexponering och en |
|
|
||||||||||
strategisk hävstång. AP7 Såfa bestod vid årsskiftet 2013/2014 till drygt |
|
|
||||||||||
93 procent av AP7 Aktiefond (och resten AP7 Räntefond) som har nära |
|
|
||||||||||
100 procent globala aktier i portföljen och en hävstång på normalt 50 |
|
|
||||||||||
procent av värdet på portföljen. Detta ger sammantaget AP7 Såfa en |
|
|
||||||||||
mycket hög exponering mot aktiemarknaden och en hög avkastning när |
|
|
||||||||||
marknaden utvecklas väl (såsom 2013). Å andra sidan verkar hävstången |
|
|
|
|||||||||
även åt andra hållet, dvs. i nedåtgående marknader presterar AP7 Såfa |
|
|
||||||||||
sannolikt sämre än motsvarande aktieportföljer utan hävstång. |
|
|
|
|
||||||||
Mot bakgrund av att statens förvalsalternativ utgör drygt 30 procent av |
|
|
|
|||||||||
kapitalet i premiepensionssystemet 2013 och att Sjunde |
är |
|
|
|||||||||
den enskilt största aktören inom systemet, kan andra jämförelsenormer |
|
|
||||||||||
vara |
värda |
att |
beakta |
– |
t.ex. |
utvecklingen |
inom |
ramen |
för |
|||
inkomstpensionssystemet. Vid sådana jämförelser är det lämpligt att |
|
|
||||||||||
använda en kapitalviktad avkastning som jämförelsemått, i stället för den |
|
|
|
|||||||||
tidsviktade avkastningen som redovisats i tabell 5.6 ovan. Tidsviktad |
|
|
||||||||||
avkastning används bl.a. vid jämförelser mellan fonder eller fonder mot |
|
|
|
|||||||||
index, men har nackdelen att den inte tar hänsyn till flöden av kapital |
|
|
||||||||||
eller storleken på det kapital som genererar avkastning (se även faktaruta |
|
|
|
|||||||||
5.1). Kapitalviktad avkastning beaktar å sin sida både kapitalflöden till |
|
|
||||||||||
och från ett konto och flödenas tidpunkt. |
Kapitalviktad avkastning |
|
|
|||||||||
benämns även |
internränta (IRR. |
Internal Rate of Return) och kan |
|
|
||||||||
jämföras med den ränta som beräknas för ett bankkonto. |
|
|
|
|
||||||||
Mätt som kapitalviktad avkastning har premiepensionsindex avkastat |
|
|
||||||||||
5,1 procent under perioden december 2000 till 2013, jämfört med 2,4 |
|
|
||||||||||
procent för inkomst/balansindex.15 Samtidigt har värdeutvecklingen i det |
|
|
|
|||||||||
statliga förvalsalternativet för samtliga inträdesår under perioden 1995– |
|
|
||||||||||
2013 överträffat utvecklingen för en premiepensionssparare med egen |
|
|
||||||||||
portfölj.16 T.ex. var värdeutvecklingen för en pensionssparare |
med |
|
|
|||||||||
inträdesår 2001 i genomsnitt ca 8 |
procent |
för |
förvalsalternativet |
och |
|
|
||||||
knappt 6 procent för en egenvald |
portfölj. |
Värdeutvecklingen i |
det |
|
|
|||||||
statliga |
förvalsalternativet |
har |
därmed |
överträffat |
genomsnittet |
i |
|
|||||
premiepensionssystemet |
|
som |
i |
sin tur överträffat utvecklingen i |
|
|||||||
inkomstindex. Slutsaten blir att Sjunde |
|
|
||||||||||
statliga förvalsalternativet i termer av kapitalviktad avkastning utfaller |
|
|
||||||||||
förmånligt – i synnerhet jämfört med inkomstindex (jämförelsenormen |
|
|
||||||||||
för buffertfonderna inom ramen för inkomstpensionssystemet). Under |
|
|
||||||||||
perioden var inflationen 1,4 procent, vilket förstärker slutsatsen ovan. |
|
|
|
|||||||||
Regeringen har i tidigare års |
utvärderingar tryckt på behovet av |
|
|
|||||||||
information till |
allmänheten |
om |
förvalsalternativets |
inriktning |
och |
|
|
|||||
risknivå. Under 2013 har Sjunde |
|
|
|
|||||||||
ansvarig och lanserat en webbguide med information om AP7 Såfa |
|
|
||||||||||
anpassad för pensionsspararare. Det kan också nämnas att Sjunde AP- |
|
|
||||||||||
fonden har bidragit genom samråd i Pensionsmyndighetens svar till |
|
|
||||||||||
regleringsbrevsuppdraget |
angående |
information |
om |
inriktning |
och |
|
|
|||||
risknivå i AP7 Såfa. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
15Pensionsmyndigheten, Orange rapport – Pensionssystemets årsredovisning 2013.
16Pensionsmyndigheten – Pensionsspararna och pensionärerna 2013.
67
Skr. 2013/14:130 |
Därutöver |
har Sjunde |
2013 |
beslutat |
om |
en |
||||
|
avgiftsänkning |
med |
0,02 |
procentenheter |
till |
0,12 procent |
för |
AP7 |
||
|
Aktiefond |
och |
med |
0,03 procentheter |
till |
0,05 |
procent |
för |
AP |
Räntefond. Avgifterna sänks fr.o.m. 2014, vilket är positivt för pensionsspararna.
5.4.2Aktiv förvaltning
Regeringens bedömning: Sjunde
För att öka transparansen i nyttan av den aktiva förvaltningen bör Sjunde
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Sjunde AP- fondens förvaltning av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har ännu inte bedrivits under tillräckligt lång tid för att några definitiva slutsatser ska kunna dras.
McKinsey: Den aktiva avkastningen 2013 för Sjunde
Skälen för regeringens bedömning: Sjunde
Tabell 5.7 Sjunde
|
AP7 |
Benchmark |
Skillnad |
|
(procent) |
(procent) |
(procentenhet) |
AP7 Aktiefond |
|
|
|
2013 |
34,2 |
34,8 |
|
Maj |
14,3 |
14,6 |
|
AP7 Räntefond |
|
|
|
2013 |
1,9 |
1,9 |
0,0 |
Maj |
2,2 |
2,7 |
Not 1: AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) samt justering för finansiering av hävstång. För 2010 är benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad under året. För räntefonden är benchmark HMSC13 för 2010 och HMT74 för 2011;
Källa: McKinsey, bilaga 9.
Inom ramen för den aktiva förvaltningen av AP7 Aktiefond har Sjunde
förvaltning (alfamandat) och onoterade tillgångar (Private Equity).
68
Den taktisk allokering ska generera 500 miljoner kronor per år över en Skr. 2013/14:130
rullande |
femårsperiod. |
Med |
taktisk allokering avses avsteg från |
|||
hävstångens normalnivå på 50 procent med ett tillåtet avvikelseintervall |
||||||
inom |
av 2013 motsvarade hävstången 48,3 |
|||||
procent av kapitalet i AP7 |
Aktiefond. |
Den |
taktiska |
allokeringen |
||
genererade |
kronor |
för 2013 men |
gav |
däremot en |
positiv |
årlig avkastning på 152 miljoner kronor för 2012 och 2013. Även om det är för tidigt att fullt ut bedöma resultatet i den taktiska allokeringen så är utfallet relativt långt ifrån det mål som satts upp för verksamheten.
För Alfaförvaltning är målet att ge en avkastning på 275 miljoner kronor per år. Utfallet blev
Sjunde
Regeringen konstaterar att Sjunde
jämfört med |
valda benchmark, inte lyckats prestera positiva |
resultat. |
Även om den taktiska allokeringen inte fullt ut är mogen för utvärdering |
||
så ligger |
utfallen långt ifrån uppsatt mål. Regeringens |
anser att |
transparensen av nyttan av den aktiva förvaltningen bör öka och önskar en tydligare redovisning av den aktiva förvaltningen och dess tre delar (taktisk allokering, absolutavkastande alfaförvaltning och förvaltning av onoterade aktier).
69
Skr. 2013/14:130 |
6 |
|
Hållbarhet och övriga förvaltningsfrågor |
|
|
|
|||||||||||||
|
6.1 |
|
Hållbarhet, ägarstyrning, och ersättningar |
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
|
Regeringens bedömning: Hållbarhetsfrågor är centralt för |
|
|
|
|
||||||||||||||
|
verksamhet. Integration av hållbarhet är strategiskt viktigt för att uppnå |
|
|
|
|||||||||||||||
|
långsiktigt uthållig hög avkastning och en god riskhantering. Det senare |
|
|
|
|||||||||||||||
|
är av särskild betydelse för allmänhetens förtroende för |
|
|
|
|||||||||||||||
|
för pensionssystemet. Årets granskning visar att |
|
|
||||||||||||||||
|
utvecklingsarbetet med att integrera hållbarhet i |
respektive |
fonds |
|
|||||||||||||||
|
verksamhet. Fonderna kommer väl ut i en internationell jämförelse med |
|
|
|
|||||||||||||||
|
andra pensionsfonder som är valda för att de har kommit långt i arbetet |
|
|
|
|||||||||||||||
|
med integration av |
hittills |
inom |
|
|
||||||||||||||
|
hållbarhet är positivt och fonderna bör fortsätta att agera som föredömen |
|
|
|
|||||||||||||||
|
när |
det |
gäller |
arbetet |
med |
att grerainte |
hållbarhet |
i |
förvaltningen. |
|
|
||||||||
|
Fonderna |
bör |
se |
över |
möjligheterna |
för |
utveckling |
utifrån |
de |
||||||||||
|
rekommendationer som lämnas av McKinsey och revisorerna. |
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
||||||||||||||||
|
värdesätts. Fonderna kan dock bli tydligare i att lyfta |
fram |
|
vilka |
|
||||||||||||||
|
huvudfrågor de driver, resultatet av arbetet och eventuella |
skillnader |
|
||||||||||||||||
|
mellan fondens drivna linje och utfallet. Dessutom finns det anledning |
|
|
||||||||||||||||
|
för |
fonderna |
att |
samarbeta |
kring |
framtagning |
av |
metoder |
fö |
||||||||||
|
ägarstyrning. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Stor vikt läggs vid ersättningsfrågor. Stickprov samt en uppföljning av |
|
|
|
|||||||||||||||
|
kostnader |
för |
ersättningar, |
onalförmåner,pers |
representation |
och |
|
|
|||||||||||
|
tjänsteresor i revisionen 2013 visar att |
|
|
||||||||||||||||
|
riktlinjer. |
Detsamma |
|
gäller |
|
även |
för |
ersättningar |
till |
|
ledand |
||||||||
|
befattningshavare inom fonderna. Det är angeläget |
att |
|
|
|||||||||||||||
|
fortsatt har starkt fokus på ersättningar, eftersom det är av stor betydelse |
|
|
|
|||||||||||||||
|
för allmänhetens förtroende för |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
av |
hur |
de |
agerar |
|
|||||||||||||
|
gällande |
ersättningar |
till |
ledande |
befattningshavare |
i |
portföljbolagen, |
|
|
||||||||||
|
t.ex. varför de i vissa fall fullt ut följer regeringens riktlinjer, men i andra |
|
|
|
|||||||||||||||
|
fall väljer att avvika. |
|
|||||||||||||||||
|
avvikelserna. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: |
|
|
|
|||||||||||||||
|
fortsätter att utveckla arbetet med riktlinjer för etik och miljö. I |
likhet |
|
|
|||||||||||||||
|
med Etik- och miljöutredningen anser regeringen att arbetet bäst hanteras |
|
|
|
|||||||||||||||
|
genom att etik- och miljöfrågorna integreras i den löpande analysen och |
|
|
|
|||||||||||||||
|
förvaltningen. |
|
|
||||||||||||||||
|
processer för en ökad integration, vilket är positivt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Regeringen lägger stor vikt vid ersättningsfrågor, personalförmåner, |
|
|
||||||||||||||||
|
representation och tjänsteresor, eftersom dessa |
|
har |
|
betydelse |
för |
|
||||||||||||
|
allmänhetens |
förtroende |
för |
|
|
och |
|
ytterst |
|
||||||||||
|
pensionssystemet. Regeringen har beslutat om riktlinjer för fondernas |
|
|
|
|||||||||||||||
|
styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. |
|
|
|
|||||||||||||||
|
en process för att följa regeringens |
riktlinjer |
för |
|
|||||||||||||||
|
anställda i fonderna och redovisar underlag respektive en bedömning av |
|
|
|
|||||||||||||||
70 |
hur |
ersättningarna förhåller sig |
till regeringens |
riktlinjer, |
vilket |
är |
|
positivt. En utförligare redovisning av underlaget skulle emellertidSkr.2013/14:130
välkomnas, |
i |
syfte |
att |
|
stärka genomlysningen på detta område. Sjätte |
|
|||||||||
|
|||||||||||||||
förebild för övriga fonder. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Regeringen |
|
anser |
|
att |
|
ersättningsvillkor, |
|
personalförmåner, |
|||||||
representation |
och |
tjänsteresor |
bör |
vara |
rimliga och |
präglade |
av |
||||||||
måttfullhet, tydlighet och transparens. |
|
||||||||||||||
dessa |
avseenden |
som |
|
motsvarar vad som gäller för andra statliga |
|||||||||||
myndigheter. På regeringens initiativ tog |
|
||||||||||||||
en |
gemensam |
och |
|
övergripande |
policy |
för |
|
ersättningsvillkor, |
|||||||
personalförmåner, representation och tjänsteresor. Samtliga |
|
||||||||||||||
har också sett över och förändrat de interna riktlinjerna, men i varierande |
|
||||||||||||||
omfattning och grad. En granskning av |
|
||||||||||||||
genomförd av |
|
||||||||||||||
att det fortfarande förekommer mer generösa förmåner i |
|
||||||||||||||
i jämförda myndigheter. Regeringen noterar även att stickproven visar |
|
||||||||||||||
exempel |
på |
generös |
|
representation. |
Det |
är |
därför |
angeläget |
att |
||||||
|
|||||||||||||||
riktlinjerna och de kostnader som blir resultatet. Regeringen kommer |
|
||||||||||||||
fortsätta att följa upp frågan. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Ernst & Young: Inom ramen för revisionen för verksamhetsåret 2013 |
|
||||||||||||||
genomfördes en granskning av etik och hållbarhet i kapitalförvaltningen |
|
||||||||||||||
inom |
|
||||||||||||||
att |
ta |
|
tillvara |
|
|
etik |
ocharhet |
hållbi |
kapitalförvaltningen. |
|
|||||
Ledningssystemen bygger i denna analys på sex analyspunkter; åtagande, |
|
||||||||||||||
analys, definiering, implementering, mätning och uppföljning samt |
|||||||||||||||
kommunikation. Den här analysen fångar inte upp ambitionsnivån inom |
|
||||||||||||||
etik och hållbarhet i kapitalförvaltningen. Eftersom fonderna skiljer sig åt |
|
||||||||||||||
väsentligt |
|
när |
det |
|
|
gäller |
fördelning |
mellan |
|
tillgångsslag |
och |
||||
förvaltningsstrategier så har revisorerna valt att avgränsa analysen till tre |
|
||||||||||||||
kategorier, internt förvaltat kapital, externt förvaltat kapital och övriga |
|
||||||||||||||
tillgångsslag. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Revisorerna har som ett resultat av granskningen redovisat ett antal |
|
||||||||||||||
rekommendationer till respektive fond när det gäller det fortsatta arbetet |
|
||||||||||||||
inom etik och hållbarhet. En generell slutsats är att fonderna skiljer sig |
|
||||||||||||||
åt, såväl när det gäller mognad i de interna systemens effektivitet som |
|
||||||||||||||
ambitionsnivå. Granskningen visar dock att de fonder som har ett mer |
|
||||||||||||||
ambitiöst åtagande också är de som har de bästa systemen på plats för att |
|
||||||||||||||
uppfylla åtagandet. En annan slutsats är att de fonder som har en starkare |
|
||||||||||||||
förankring i toppen av fondstyrelse och ledning, också är de som har ett |
|
||||||||||||||
mer ambitiöst åtagande. En stark förankring visar sig även ha bäring på |
|
||||||||||||||
både implementerings och uppföljningsfasen, vilka är de steg inom den |
|
||||||||||||||
analysmodell som revisorerna använder, där det mesta av det faktiska |
|
||||||||||||||
arbetet i kapitalförvaltningen utförs. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
McKinsey: Regeringen gav McKinsey ett uppdrag att, förutom den |
|
||||||||||||||
årliga |
utvärderingen |
|
av |
förvaltning, |
genomföra |
en |
|||||||||
fördjupad analys avseende |
|||||||||||||||
förvaltningen |
med |
en |
särskild |
djupdykning |
i |
fondernas |
aktiva |
||||||||
ägarstyrning i innehav med betydande inflytande. McKinsey konstaterar |
|
||||||||||||||
att fonderna redan tagit många steg mot en ökad integration under de |
|
||||||||||||||
senaste åren. I rapporten konstateras att det finns många likheter mellan |
71 |
Skr. 2013/14:130 |
hur fonderna arbetar, men det konstateras samtidigt att mandatet från |
|
||||||||||
|
styrelserna hur fonden bör arbeta med hållbarhet varierar och huruvida |
|
||||||||||
|
fonderna har mål för arbetet med integration eller inte. Andra och Sjunde |
|
|
|||||||||
|
|
|||||||||||
|
hållbarhet, vilket övriga |
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Det finns olika mekanismer eller arbetssätt som kan appliceras i arbetet |
|
|
|||||||||
|
med hållbarhet. McKinsey konstaterar att alla fonderna arbetar med både |
|
|
|||||||||
|
s.k. negativ screening (uteslutning baserad på hållbarhetsrisker) |
och |
|
|||||||||
|
positiv |
screening |
(inkludering |
av |
finansiella |
konsekvenser |
av |
|||||
|
hållbarhetskvalitet i analys). Omfattningen varierar dock - framför allt i |
|
||||||||||
|
användandet av den senare metoden.Nivån beror dels på hur viktig |
|
||||||||||
|
hållbarhet anses vara (som en faktor att i det korta perspektivet beakta i |
|
||||||||||
|
investeringsprocessen), dels i vilken mån fonden arbetar med kvantitativa |
|
|
|||||||||
|
investeringsprocesser. I dessa ärdet i vissa fall svårare |
att |
använda |
|
||||||||
|
positiv screening som metod. Allafonderna inkluderar hållbarhet i |
|
||||||||||
|
fundamental analys, men ännu så länge är den systematiska integrationen |
|
|
|||||||||
|
i analys relativt begränsad. Slutligenså har fonderna i viss utsträckning |
|
|
|||||||||
|
börjat |
investera |
|
delar |
av |
det |
förvaltade |
kapitalet |
i |
|||
|
hållbarhetsstrategier, men omfattningen varierar även här. Fjärde AP- |
|
||||||||||
|
fonden har t.ex. allokerat 2 procent av förvaltat kapital till riktade |
|
||||||||||
|
hållbarhetsstrategier, medan Första |
|
||||||||||
|
hållbarhetsinvesteringar. |
|
engagerar |
sig |
|
|||||||
|
proaktivt när det gäller hållbarhet i de fastighetsinvesteringar där de har |
|
||||||||||
|
ett betydande ägande och därmed inflytande. När det gäller hur AP- |
|
||||||||||
|
fonderna har valt att organisera hållbarhetsspecialister inom fonderna så |
|
|
|||||||||
|
skiljer det sig åt, men i allt större utsträckning arbetar specialisterna som |
|
|
|||||||||
|
en integrerad del av förvaltningsteamet. Dessutom ansvarar förvaltarna i |
|
|
|||||||||
|
både analys |
och |
||||||||||
|
investeringsbeslut. Andra |
|
|
|||||||||
|
för att utveckla förvaltarnas kompetens. |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
McKinsey konstaterar i studien att Sjätte |
|
||||||||||
|
onoterade tillgångar, har de senaste åren gjort framsteg när det gäller att |
|
||||||||||
|
integrera hållbarhet i förvaltningsverksamheten. Fonden har varit mycket |
|
|
|||||||||
|
aktiv i att driva hållbarhetsfrågor i samband med direktinvesteringar men |
|
|
|||||||||
|
även vid fondinvesteringar. Fonden har arbetat fram |
en |
systematisk |
|
||||||||
|
process för att integrera hållbarhet i den utvärdering |
som |
sker |
inför |
|
|||||||
|
förvärv av andelar i direktägda bolag. |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
McKinsey kommer i rapporten fram till att |
|
|
|||||||||
|
har kommit längre inom vissa områden än de förvaltare som McKinsey |
|
||||||||||
|
har valt att jämföra med. Det första området är hållbarhetsinvesteringar, |
|
||||||||||
|
t.ex. gröna obligationer som Andra och Tredje |
|
||||||||||
|
och den koldioxidreducerade portfölj som Fjärde |
|
|
|||||||||
|
Det andra området är att fonderna kommit långt vad gäller nationellt och |
|
|
|||||||||
|
internationellt samarbete – framför allt när det gäller att utarbeta |
|||||||||||
|
hållbarhetsstandarder och principer. Det sista området är i arbetet med att |
|
|
|||||||||
|
ställa krav på externa förvaltare när det gäller hållbarhet. |
|
|
|
|
|
||||||
|
McKinsey lyfter dock fram områden |
där |
de anser |
att |
|
|||||||
|
kan |
|
utvecklas: |
|
1) |
investeringsmandatet, |
|
|||||
|
investeringsfilosofi och strategi, 3) verktyg och processer, 4) resurser och |
|
|
|||||||||
72 |
organisation, 5) uppföljning och 6) extern rapportering. |
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Figur 6.1: Ramverk för integration av hållbarhet/ESG och aktiv |
Skr. 2013/14:130 |
ägarstyrning |
|
Källa: McKinsey, bilaga 9.
I de rekommendationer som McKinsey har formulerat som ett resultat av den fördjupade analysen påpekas främst att
samt Sjunde |
|
||||||||||
bör |
se |
över |
möjligheten |
att |
sätta |
tydligare |
mål, |
att |
definiera |
||
fokusområden och att utveckla systematiska processer för integration. |
|||||||||||
McKinsey |
anser |
även |
att |
fondernabör se |
över |
möjligheterna |
|
att |
|||
ytterligare |
öka samarbetet |
för |
attstärka |
resurserna |
och |
kompetensen |
inom hållbarhet, då McKinsey konstaterar att fonderna relativt de flesta andra jämförelsefonder har begränsade resurser inom hållbarhet.
Figur 6.2 Jämförelser av
Anm: I alla fonder ansvarar varje förvaltare för att inkorporera |
|
och investeringsbeslut. |
|
Källa: McKinsey, bilaga 9. |
73 |
Skr. 2013/14:130 |
McKinsey |
uppmanar |
|
||||||||||
|
möjligheter de har att utöka samarbetet kring hållbarhet via Etikrådet. |
|
|||||||||||
|
Dessutom anser McKinsey att fonderna kan vara ännu mer proaktiva i |
|
|||||||||||
|
den offentliga debatten. Trots att fonderna har kommit relativt långt i |
|
|||||||||||
|
arbetet med hållbarhet i den internationella jämförelsen, så har den mesta |
|
|
||||||||||
|
mediauppmärksamheten |
varit fokuserad |
på |
brister |
i |
arbetet |
med |
||||||
|
hållbarhet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
McKinsey konstaterar i rapporten att när det gäller aktiv ägarstyrning i |
|
|
||||||||||
|
innehav med betydande inflytande framstår |
|
|
||||||||||
|
som mer ambitiösa än de andra svenska investerare |
som McKinsey |
|
||||||||||
|
jämfört med. |
sitter |
i |
fler |
|||||||||
|
styrelser och nomineringskommittéer och bedöms vara mer involverade i |
|
|
||||||||||
|
innehaven via direkt röstning, dialoger och engagemang. |
|
|
||||||||||
|
|
|
|||||||||||
|
ägare – i första hand i syfte att försöka påverka företagen, i sista hand att |
|
|
||||||||||
|
avveckla |
innehav |
om |
inget annat hjälper. Dessutom lyfter McKinsey |
|
||||||||
|
fram att fonderna har mer detaljerade och utförligare ägarpolicyer och |
|
|||||||||||
|
större transparens |
kring röstningshistorik |
och ställningstagande |
vid |
|
||||||||
|
enskilda omröstningar än de andrasvenska investerare som McKinsey |
|
|
||||||||||
|
jämfört med. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||
|
definierade teman som fonderna primärt engagerar sig i när det gäller |
|
|||||||||||
|
ägarstyrning. |
|
|||||||||||
|
engagera sig i utifrån storleken på innehavet, vilken andel som fonden |
|
|||||||||||
|
äger av rösterna i bolaget, vilkenförmåga som fonderna anser sig ha att |
|
|
||||||||||
|
påverka eller om det är en fråga av principiell natur. I Sverige är |
||||||||||||
|
ägarstyrningsarbetet för |
|
|
||||||||||
|
för innehav i internationella portföljföretag. |
|
|
||||||||||
|
röstar på stämmor i |
|
|||||||||||
|
frågeställningar |
med |
portföljbolag |
inför |
bolagsstämmor, |
och |
|
för |
|||||
|
frekventa dialoger med andra institutionella ägare i principiellt viktiga |
|
|||||||||||
|
frågor. |
sitter |
dessutom |
i |
ett |
anta |
|||||||
|
valberedningar i svenska bolag och har som princip inte tacka nej till ett |
|
|
||||||||||
|
uppdrag i en valberedning. |
|
|
||||||||||
|
gäller engagemang i utländska innehav främst via Etikrådet, fondernas |
|
|||||||||||
|
gemensamma plattform för hållbarhetsarbete. Sjunde |
|
|
||||||||||
|
rösta i sina svenska innehav. Däremot är fonden, liksom |
|
|||||||||||
|
|
|
|||||||||||
|
Fonderna röstar i runt 500 bolag per år. Sjunde |
|
|||||||||||
|
begränsad engagemang i sin ägarstyrning än |
|
|
||||||||||
|
Engagemanget |
baseras |
på om det är en principfråga eller om fonden |
|
|||||||||
|
anser sig ha möjlighet att påverka. |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Aktiv ägarstyrning och engagemang i alla innehav utgör kärnan i Sjätte |
|
|
||||||||||
|
|
|
|||||||||||
|
större inflytande och möjlighet att påverka värdeskapandet. Fondens |
|
|||||||||||
|
strategi bygger i stor uträckning på att vara en aktiv ägare vilket innebär |
|
|
||||||||||
|
att fonden arbetar med att 1) utveckla en ägarplan, 2) hålla fortlöpande |
|
|||||||||||
|
dialoger med bolagsledning, 3) utse styrelseledamöter, 4) kommunicera |
|
|
||||||||||
|
förväntningar och krav, 5) vara delaktig i styrelser samt 6) följa upp och |
|
|
||||||||||
74 |
rapportera. |
Sjätte |
hastyrelserepresentation |
i |
|
alla |
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
direktinvesteringar genom 22 egna styrelseledamöter och i 31 innehavSkr. 2013/14:130 genom oberoende representanter i styrelsen.
Skälen för regeringens bedömning
Utveckling av integration av hållbarhetsfrågor
Modellen för utvärdering bygger på följande huvudsakliga moment:
1. En rättvisande och allsidig utvärdering, t.ex. i form av en offentlig utredning, genomförs när föregående utvärdering har förlorat aktualitet eller relevans.
2.Mellan sådana tillfällen för en genomgripande utvärdering sker en årlig uppföljning av hur fonderna har arbetat med förslag som redan har lagts fram.
3.I förekommande fall uppmärksammas exempel på tillfällen eller händelser som har utgjort risker för allmänhetens förtroende, med utgångspunkt i den utvärdering som föreligger.
4.I tillägg till processen ovan kan avgränsade uppdrag vid lämpliga tillfällen lämnas till den konsultfirma som har uppdrag att lämna underlag till regeringens utvärdering.
kan genomföras inom ramen för gällande regelverk ingick följande rekommendationer:
fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation bör utformas med ledning av faktorer som främjar fondernas trovärdighet och – i förlängningen – förtroende (dvs. kompetens, öppenhet, integritet och välvilja),
|
den värdegrund som ska ligga till |
grund för verksamheten bör |
|
utvecklas och tydliggöras, |
|
|
miljö och etik hanteras bäst genom |
att integreras i den löpande |
|
analysen och förvaltningen, |
|
miljö och etik kan integreras med fondernas ägarpolicyer,
sådana ägarpolicyer bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börsnoterade aktier,
extern utvärdering av styrelsernas arbete bör göras regelbundet,
det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa kvalitet i arbetet med miljö och etik,
principerna för bolagens ersättningsvillkor har viktiga förtroende- dimensioner och är därför en viktig uppgift för fonderna och
fondernas arbete med miljö och etik bör utvärderas regelbundet.
75
Skr. 2013/14:130 |
I tidigare |
års utvärderingar |
har |
regeringen |
lyft |
fram |
vikten |
av |
att |
|||||||
|
integrera hållbarhetsfrågor i den löpande analysen och förvaltningen. |
|
||||||||||||||
|
Regeringen anser, i linje med Etik- och miljöutredningens bedömning, att |
|
|
|
||||||||||||
|
detta |
är |
det |
bästa |
sättet |
att |
hantera |
etik- |
och |
miljöfr |
||||||
|
Samlingsbegreppet hållbarhet används i denna skrivelse i stället för etik |
|
|
|||||||||||||
|
och miljö, eftersom detta är ett bredare och mer |
aktuellt |
begrepp. |
|||||||||||||
|
Hållbarhet innefattar följande områden: miljö, mänskliga rättigheter, |
|
||||||||||||||
|
arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. |
|
|
|
|
|||||||||||
|
Hur långt |
|
|
|||||||||||||
|
tidigare år utvärderats genom enkäter till fonderna (se punkt 2 ovan). När |
|
|
|||||||||||||
|
det gäller årets utvärdering har regeringen |
gett |
|
ett |
uppdrag |
till |
||||||||||
|
konsultbolaget McKinsey om en fördjupningsstudie kring integration av |
|
|
|||||||||||||
|
hållbarhet med en särskild djupdykning kring ägarstyrning |
(i |
enlighet |
|
||||||||||||
|
med punkt 4 ovan). Dessutom valde revisorerna att inom ramen för |
|
||||||||||||||
|
revisionen av verksamhetsåret 2013 genomföra en granskning av etik och |
|
|
|
||||||||||||
|
hållbarhet i förvaltningen. McKinsey’s och revisorernas analys och |
|
||||||||||||||
|
slutsatser har redovisats ovan. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete |
|
|
|||||||||||||
|
har genomfört inom hållbarhetsområdet, men konstaterar i likhet med |
|
||||||||||||||
|
konsulterna |
och |
revisorerna |
att |
det |
finns möjligheter |
till |
|
fortsatt |
|||||||
|
utveckling. Det bör vara hög prioritet för fondernas styrelser att fortsätta |
|
|
|||||||||||||
|
arbetet att integrera hållbarhet i förvaltningen. Det konstateras bl.a. av |
|
||||||||||||||
|
revisorerna att de fonder som har enstarkare förankring i styrelse och |
|
|
|||||||||||||
|
ledning när det gäller arbetet med integration av hållbarhet, har ett mer |
|
|
|||||||||||||
|
ambitiöst åtagande när det gäller detta. Det visar på vikten av engagerade |
|
|
|||||||||||||
|
och drivande styrelser i |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Regeringen anser liksom McKinsey att |
|
|
|||||||||||||
|
fonderna bör fortsätta sitt utvecklingsarbete när det gäller hållbarhet. |
|
||||||||||||||
|
McKinsey nämner bl.a. möjligheterna att sätta tydligare mål för arbetet |
|
|
|||||||||||||
|
med |
hållbarhet |
och |
att |
utveckla sina |
systematiska |
processer |
för |
||||||||
|
integration av hållbarhet. Det kan också finnas skäl |
för |
fonderna |
att |
i |
|
||||||||||
|
ökad utsträckning prioritera vissa åtgärder för att på |
så |
sätt |
få bästa |
|
|||||||||||
|
möjliga resultat. Genom att rikta in sig på ett antal fokusområden skulle |
|
|
|||||||||||||
|
kunna |
använda |
tillgängliga |
hållbarhetsresurser |
mer |
|||||||||||
|
effektivt. Det kan även finnas skäl för |
|
|
|||||||||||||
|
över möjligheterna till utökat samarbetet i Etikrådet i syfte att stärka den |
|
|
|||||||||||||
|
övergripande kompetensen i frågan. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Regeringen konstaterar även att kommunikation är viktigt, särskilt den |
|
|
|||||||||||||
|
externa kommunikationen i hållbarhetsfrågor. Regeringen instämmer i |
|
||||||||||||||
|
McKinseys rekommendation att fonderna proaktivt bör lyfta fram sitt |
|
||||||||||||||
|
arbete inom hållbarhet, speciellt med tanke på |
att |
|
fonderna |
enligt |
|||||||||||
|
McKinseys analys har kommit relativt långt i integrationen av hållbarhet. |
|
|
|
||||||||||||
|
McKinsey konstaterar att |
|
||||||||||||||
|
ägarpolicyer och |
|
||||||||||||||
|
detaljerade och omfattande, än de svenska fonder som McKinsey jämfört |
|
|
|||||||||||||
|
med. Fonderna lyfter upp ett stort antal prioriterade frågor som de driver |
|
|
|||||||||||||
|
i relation till portföljbolagen och i ägarraporterna redovisas exempel på |
|
|
|||||||||||||
|
hur respektive fond har agerat i olika frågor i portföljbolagen. Tredje AP- |
|
|
|||||||||||||
|
fondens ägarrapport är mer detaljerad än de övriga och fonden redovisar |
|
|
|||||||||||||
|
hur |
och varför |
den |
har |
röstat |
på |
ett |
visst |
sätt |
i |
olika |
frågor |
||||
76 |
portföljbolagen |
under |
bolagsstämmosäsongen. |
Detaljnivån |
|
ökar |
transparensen, och det är i linje med regeringens önskan omSkrgod.2013/14:130 transparens när det gäller ägarstyrning.
Figur 6.3 Översikt över verktyg för att aktivt påverka innehav
Not 1: Får ej rösta i svenska innehav (enligt lagstiftning).
Not 2: Feb. 2014 (beror bl.a. på storlek på portföljbolaget, t.ex. investerar AP1 framför allt i stora bolag och AP4 i större utsträckning i medelstora bolag).
Not 3: Alla innehav ägs genom holdingbolag i Sverige; några portföljbolag (<5) verkar främst i andra skandinaviska länder; inget portföljbolag är baserat utanför Skandinavien. Not 4: Främst röstning genom ombud; mindre relevant att jämföra med antal innehav då inte alla utländska portföljbolag har bolagsstämmor; röstning framför allt i större innehav. Källa: McKinsey, bilaga 9.
Det är dock inte helt lätt att utifrån fondernas omfattande publicerade material såsom ägarpolicy och ägarrapport få en enkel övergripande bild av ägarstyrningsarbetet, hur strategiskt förankrad processen är i styrelsen, vilka frågor som prioriteras under en viss bolagsstämmosäsong och vad
resultatet av arbetet har blivit. Regeringen anser att det är viktigt att ägarstyrningen är transparent,framför allt då en stor del ägarstyrningsarbetet i innehav med betydande inflytande sker i form av
muntliga dialoger mellan respektive fond och portföljbolagen. |
|
|||||
När det |
gäller |
Sjätte |
aktiv |
ägarstyrning |
||
engagemang |
i |
alla |
innehav |
kärnan |
i |
Sjätte |
investeringsstrategi, |
eftersom |
deras ägarandelar |
i allmänhet innebär |
större inflytande. Detta innebär att fonden arbetar på ett annat sätt med ägarstyrning än
Kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänsteresor
Regeringen anser att kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation, och tjänsteresor har stor vikt för allmänhetens förtroende för
av
och
77
Skr. 2013/14:130
78
transparens kring riktlinjerna och tillämpningen av dem av stor betydelse för att upprätthålla allmänhetens förtroende för
En gemensam policy för
Revisorerna har för verksamhetsåret 2013 gjort en uppföljning av den särskilda granskning som revisorerna genomförde under våren 2013. I uppföljningen har ett antal stickprov tagits och de visar att fondernas
hantering |
av |
ersättningar, onalförmåner,pers |
presentation |
och |
|
||||||
tjänsteresor är i linje med fondernas nya riktlinjer. Däremot har de funnit |
|
||||||||||
att |
dokumentationen |
skulle |
kunna |
förstärkas |
så |
att |
tillräcklig |
||||
dokumentation är samlad direkt med verifikationen för att styrka att |
|||||||||||
kostnaderna är i linje med fondens riktlinjer. I uppdraget till revisorerna |
|
||||||||||
ingick även att granska utvecklingen i de |
totala kostnaderna |
för |
|||||||||
ersättningar, |
personalförmåner, |
representation |
och |
tjänsteresor |
för |
||||||
respektive fond för att följa upp om ett ökat fokus på ersättningar har fått |
|
||||||||||
genomslag i kostnaderna. Det kan konstateras att så är fallet och med |
|
||||||||||
några få undantag har alla kostnadsposter inom det här |
området |
fallit |
|||||||||
2013 jämfört med 2012. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Regeringen förväntar sig att |
|
||||||||||
med riktlinjerna när det gäller ersättningar |
och |
deras |
tillämpning |
||||||||
framöver. Regeringen kommer fortsätta att följa |
upp |
frågan |
och |
||||||||
förutsätter att styrelserna löpande följer upp och bedömer villkoren när |
|
||||||||||
det gäller ersättningar i förhållande till regeringens riktlinjer, ”Riktlinjer |
|
||||||||||
för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i |
|
||||||||||
2011/12:130, Bilaga 1)”. Underlag och bedömningar bör redovisas öppet. |
|
|
|||||||||
Anställningsvillkor för ledande befattningshavare i |
|
|
|
||||||||
Mot bakgrund av ersättningsvillkorens stora betydelse för allmänhetens |
|
||||||||||
förtroende för |
|
||||||||||
i allmänhet, beslutade regeringen under 2009 om separata riktlinjer för |
|
||||||||||
anställningsvillkor |
för |
ledande |
befattningshavare |
i |
|||||||
Riktlinjerna utgör en del av regeringens policy |
för |
styrning |
och |
||||||||
utvärdering av |
|
||||||||||
styrelser som, inom ramen för det uppdrag som lagstiftningen anger, har |
|
||||||||||
att omsätta riktlinjerna på ett ansvarsfullt sätt. |
|
|
|
|
|
|
Enligt regeringens riktlinjer bör styrelserna i
fonder bedömt att omförhandling av avtalen skulle innebära |
ökadeSkr.2013/14:130 |
kostnader för fonden utan att några förbättringar uppnås. |
|
Regeringen anser att öppenhet är viktig för att värna förtroendet |
för |
med riktlinjerna. I vissa fall är ersättningen redovisad per ledande befattningshavare per befattning och i vissa fall är den redovisad per
ledande befattningshavare per namngiven |
person. Regeringen |
ser det |
som positivt att fonderna arbetar för |
att fullt ut följa |
regeringens |
riktlinjer. |
|
|
Ersättningar till ledande befattningshavare i portföljbolag
Regeringens riktlinjer när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare i
fonderna bör därför i respektive företag, i dialog med övriga ägare, verka |
|
||||||||
för att riktlinjerna tillämpas så långt som möjligt. Även |
här |
anser |
|||||||
regeringen att öppenhet är viktig. Som en följd av regeringens riktlinjer |
|
||||||||
reviderade fonderna sina egna riktlinjer för bolagsstyrning under 2009. |
|||||||||
Revideringen innebar bl.a. att kraven på ersättningsvillkor delvis stärktes. |
|
||||||||
och |
Sjätte |
redogör |
i |
sina |
respektive |
||||
årsredovisningar |
för |
hur |
de |
hanterar |
ersättningsfrågor |
i |
fondens |
portföljbolag, men omfattningen på redogörelserna varierar.
och
fonderna har rätt att avvika från regeringens riktlinjer när det gäller ersättningar till ledande befattningshavare i portföljbolag så önskar regeringen en tydligare redovisning av de avvikelser som finns och de huvudsakliga skälen till dessa avvikkelser.
6.2 |
Övriga förvaltningsfrågor |
|
|
|
|
|
|
|
|||
Regeringens bedömning: Det är viktigt att |
god |
|
|||
intern |
styrning och kontroll så att förtroende |
för |
fonderna och |
|
|
pensionssystemet säkerställs. Därför är de granskningar som görs inom |
|
||||
området av revisorerna och, i förekommande fall av Riksrevisionen, av |
|
||||
stor vikt. |
|
|
|
|
|
Riksrevisionen granskade 2013 Sjunde |
|
||||
kritik mot den interna styrningen och kontrollen i fonden. Det kan dock |
|
||||
noteras |
att Sjunde |
och |
att intern |
79 |
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
styrning och |
kontroll i |
dag är |
i nivå med vad som |
gäller |
för |
privata |
|||||||
|
fondbolag. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vad gäller den årliga revisionen ser regeringen allvarligt |
på de |
||||||||||||
|
direktupphandlingar som skett i Fjärde |
|||||||||||||
|
att fonden sett över rutinerna och säkerställt att reglerna för upphandling |
|
||||||||||||
|
följs framöver. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Skälen för regeringens bedömning |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Riksrevisionens granskning av Sjunde |
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
Riksrevisionen redovisade i en rapport från november 2013 Sjunde AP- |
|||||||||||||
|
fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? |
|||||||||||||
|
(RiR |
2013:14) |
sin |
granskning |
av |
förvaltningen |
av |
det |
statliga |
|||||
|
förvalsalternativet i premiepensionssystemet. Riksrevisionen riktade i sin |
|
||||||||||||
|
rapport kritik mot Sjunde |
|
||||||||||||
|
dess interna styrning och kontroll. Sjunde |
|||||||||||||
|
bl.a. |
att |
komplettera målformuleringen för förvalsalternativet och |
|||||||||||
|
säkerställa den fortsatta utvecklingen av fondens interna styrning och |
|||||||||||||
|
kontroll. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Regeringen |
överlämnade |
den |
27 |
februari |
2014 |
en |
skrivelse |
||||||
|
(2013/14:109) till riksdagen med regeringens svar på Riksrevisionens |
|||||||||||||
|
granskning. Vad gäller Sjunde |
|
||||||||||||
|
förarbetena |
till |
lagen |
om |
allmänna |
pensionsfonder |
pekar |
på att |
||||||
|
förvaltningen |
av |
fondmedelen s hoSjunde |
|
ska |
vara |
||||||||
|
jämförbara |
och |
likvärdiga |
med |
de |
privata |
|
alternativen |
||||||
|
premiepensionen (prop. 1999/2000:46). Regeringen ansåg därför |
att |
||||||||||||
|
målet för Sjunde |
|||||||||||||
|
genomsnittliga avkastningen |
för |
privata |
fonder |
i |
premiepensions- |
||||||||
|
systemet, inte stod i strid med lagens avkastningsmål. |
|
|
|
|
|
||||||||
|
Regeringen |
delade inte heller den kritik |
som |
Riksrevisionen riktade |
||||||||||
|
mot Sjunde |
|
||||||||||||
|
att fonden bör utvärderas utifrån det regelverk som gäller för Sjunde AP- |
|
||||||||||||
|
fonden, och inte det regelverk som gäller för privata aktörer i |
|||||||||||||
|
premiepensionssystemet. Regeringen bedömde dock att fonden tidigare |
|||||||||||||
|
haft anledning att se över sin interna styrning och kontroll. Sjunde AP- |
|||||||||||||
|
fonden |
har |
redan vidtagit åtgärder för att förstärka de interna |
|||||||||||
|
kontrollfunktionerna såväl organisations- som resursmässigt. Utöver de |
|||||||||||||
|
tvingande kraven i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP- |
|||||||||||||
|
fonder) så har fonden frivilligt vidtagit åtgärder för att höja |
nivån |
på |
|||||||||||
|
intern styrning och kontroll till en nivå som idag i vissa delar är mer |
|||||||||||||
|
omfattande än nivån hos privata fondbolag. |
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Regeringen delade Riksrevisionens bedömning att det finns behov av |
|||||||||||||
|
att se |
över |
regelverket för Sjunde |
|||||||||||
|
som den s.k. Pensionsgruppen ingick den 12 mars i år innebär att Sjunde |
|
80
Revisorernas kommentarer i den årliga revisionen |
Skr. 2013/14:130 |
Inom ramen för revisionen, gör revisorerna en bedömning av hur AP- fondernas interna kontroll fungerar. Generellt sett konstaterar revisorerna att det inte har framkommit något som tyder på att det skulle föreligga väsentliga brister i fondernas interna kontroll. Revisorerna markerar inom ett antal områden om det finns iakttagelser, och hur signifikanta de är. När det gäller signifikanta iakttagelser så hade revisorerna en sådan som rör ett förhållande inom Sjunde
administratör upprättades det inte, under en period, månatliga balanskontoavstämningar. Förhållandet upptäcktes och är nu åtgärdat.
Konsulterna hade enbart ett fåtal viktiga iakttagelser och bland dem noterades att Fjärde
Regeringen ser allvarligt på dessa avsteg och utgår från att Fjärde AP- fonden sett över rutinerna och säkerställt att regelverket för upphandling följs framöver.
81
Skr. 2013/14:130
Bilaga 1
82
Policy för styrning och utvärdering av AP- fonderna
Bakgrund
En policy för styrning och utvärdering av
utse styrelser, inklusive ordförande och vice ordförande,
utse revisorer,
fastställa fondernas resultat- och balansräkningar, och
årligen utvärdera förvaltningen av fondmedlen i efterhand.
Enligt lag och förarbeten ska ledamöter i fondernas styrelser utses på |
|
||||||||||||
grundval av sin kompetens att främja fondförvaltningen. Fyra ledamöter i |
|
|
|||||||||||
var och en av |
|
|
|||||||||||
arbetsmarknadens organisationer. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Av rätten att utse revisorer och fastställa fondernas resultat- och |
|
||||||||||||
balansräkningar följer en uttrycklig möjlighet för |
regeringen att |
ta |
|
||||||||||
ställning till, och bedöma, fondernas räkenskaper. I detta sammanhang är |
|
|
|||||||||||
revisorernas |
granskning särskilt viktig. Enligt rådande praxis |
lämnar |
|
||||||||||
revisorer |
|
en |
skriftlig |
och |
muntlig |
rapport |
t |
||||||
Finansdepartementet |
efter |
varje |
|
bokslut. |
Detta |
bör |
gälla |
|
även |
||||
fortsättningsvis. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Regeringens utvärdering av fondernas verksamhet motiveras av statens |
|
|
|||||||||||
ansvar för det allmänna pensionssystemet och behovet att balansera |
|
||||||||||||
fondernas oberoende. Fonderna har bl.a. stor frihet att välja inriktning |
|
|
|||||||||||
och risknivå. Av det följer en rättoch ett åliggande för regeringen att |
|
|
|||||||||||
avge |
en |
opartisk |
bedömning |
av |
fondernas |
förvaltningsresultat. |
|||||||
Regeringen |
har |
även |
|
getts |
utrymme |
att |
förtydliga |
sin |
syn |
p |
|||
pensionssystemets |
åtagandesida och |
uppdraget |
i |
övrigt |
(prop. |
1999/2000:46 s. 111 ff.).
En policy för styrning och utvärdering av
som ett sådant förtydligande. En omsorgsfullt formulerad och väl kommunicerad policy ökar tydligheten när det gäller utnyttjandet av de styrinstrument som regeringen har till sitt förfogande och främjar konsistens över tiden. Ökad tydlighet och konsistens över tiden bidrar till
att förbättra styrningens effektivitet. En policy har även fördelen att vara oavbrutet aktuell, till skillnad från de årliga utvärderingarna som efter offentliggörandet riskerar att förlora aktualitet i viss mån och därmed relevans.
En policy för styrning och utvärdering av
förarbeten |
och |
samtidigt beakta |
behovet av konsistens i regeringens |
samlade styrning av myndigheter, statligt ägda bolag och affärsverk. Det |
|||
kan därför |
vara |
lämpligt att hämta |
inspiration och viss vägledning från |
gällande riktlinjer beträffande styrning av statliga bolag och Skridet.2013/14:130
sammanhanget |
även |
beakta |
principer och |
riktlinjer |
som |
antagitsBilagaav 1 |
|
|||||
OECD, utan att dessa för den skull ska anses gälla |
|
|||||||||||
helhet. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
OECD:s riktlinjer för styrning av statsägda företag klargör att dessa är |
|
|||||||||||
primärt inriktade mot statsägda företag som har en separat juridisk form, |
|
|||||||||||
skild från staten själv, och som bedriver kommersiell verksamhet, vilket i |
|
|
||||||||||
sin tur definieras som att verksamheten till huvudsaklig del finansieras |
|
|||||||||||
genom försäljning eller avgifter, oavsett om verksamheten i |
övrigt |
|
||||||||||
tillgodoser ett allmänt intresse ellerinte. Riktlinjerna kan också vara |
|
|||||||||||
användbara för |
|
|||||||||||
tillgodoser allmänna syften, oavsett omdetta sker i bolagsform eller inte |
|
|||||||||||
(OECD Guidelines on corporate governance of |
|
|
||||||||||
OECD 2005, s. 10 f.). Mot bakgrund av att styrningen inte kan vara |
|
|||||||||||
direkt rekommenderar riktlinjerna bl.a. att staten, som informerad och |
|
|||||||||||
aktiv |
ägare, |
fastställer |
en |
tydlig ägarpolicy som tillförsäkrar att |
|
|||||||
styrningen |
är |
transparent |
säkerställeroch |
ansvarsskyldighet |
|
|||||||
(accountable). |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
att |
|
|||||||||||
ensamma bära ansvaret för fondernasförvaltning. Styrelserna företräder |
|
|||||||||||
respektive fond också inför domstolStyrelserna. svarar själva |
för |
|
||||||||||
fondernas finansiering med de medel som |
fonderna |
förvaltar, |
vilket |
|
||||||||
liknar den typ av avgiftsfinansiering som bedrivs av exempelvis |
|
|||||||||||
försäkringsbolag. I dessa avseendenmotsvarar |
|
|||||||||||
statsägda ”företag”. Deavgifter som finansierar fondernas verksamhet |
|
|||||||||||
hämtas dock ur ett fondkapital som tillhör pensionssystemet och som |
|
|||||||||||
tilldelas |
|
|||||||||||
under |
konkurrens |
på |
|
en |
öppen |
marknad. |
Det |
innebär |
att |
|||
avgiftsfinansieringen |
inte |
är |
en del av fondernas affärsverksamhet. |
|
||||||||
Fonderna finansieras med offentliga medel, även om beslutanderätten har |
|
|
||||||||||
delegerats till fondernas styrelser. Däremot bedriver fonderna renodlad |
|
|||||||||||
affärsverksamhet när det gäller placeringsverksamheten. |
|
|
|
|
|
|||||||
|
||||||||||||
implikationer bl.a. genom att regler om offentlig arbetsrätt och offentlig |
|
|||||||||||
upphandling blir tillämpliga |
(prop. |
1999/2000:46 |
s. |
133 |
ff.). |
Enligt |
|
regelverket styrs
Styrelsernas roll
Styrelsernas primära ansvar avser det förvaltade kapitalet. Fördelningen av roller och ansvar mellan styrelse och verkställande ledning ska vara tydlig och ansluta till god praxis på området.
Enligt aktiebolagslagen och god styrelsesed ska en styrelse styra och kontrollera bolaget i alla aktieägares intresse. Uppdraget utgår från bolagets bästa. God praxis på området sammanfattas i bl.a. OECD:s principer och Svensk kod för bolagsstyrning.
83
Skr. 2013/14:130 |
Eftersom fonderna är statliga myndigheter och inte aktiebolag, kan det |
|
||||||||
Bilaga 1 |
behöva klargöras vad som |
mer |
precist |
är föremålet |
för |
styrelsernas |
||||
|
uppdrag. Eftersom |
|
||||||||
|
från pensionssystemets intresse, bör styrelsernas uppdrag definieras med |
|
||||||||
|
samma utgångspunkt. Av det följer att verksamhetens ändamål är det |
|||||||||
|
kapital som styrelsen har fått i uppdrag att förvalta. Fondkapitalet ska |
|||||||||
|
förvaltas till största möjliga nytta för pensionssystemet. Regelverket |
|||||||||
|
innehåller inga föreskrifter om hur förvaltningen ska organiseras, med |
|||||||||
|
undantag för regeln att minst tio procent ska förvaltas externt. Enligt |
|||||||||
|
lagens förarbeten har denna regel införts för att understryka vikten av en |
|
||||||||
|
kostnadseffektiv förvaltning (prop. 1999/2000:46 s. 112). |
|
|
|
|
|||||
|
OECD:s riktlinjer för styrning av pensionsfonder riktar sig till privata |
|
||||||||
|
tjänstepensionsfonder och |
är |
därför |
inte tillämpliga |
för |
i |
||||
|
alla avseenden. Det finns dock skäl att uppmärksamma den övergripande |
|
||||||||
|
principen |
beträffande |
ramverket |
för |
styrning |
av |
pensionsfonder |
|||
|
(governance structure) som ska tillförsäkra en tydlig identifiering och |
|||||||||
|
fördelning av ansvar och roller när det gäller översyn och uppföljning å |
|
||||||||
|
ena sidan och operativt ansvar å andra sidanOECD( Guidelines for |
|
||||||||
|
pension fund governance, OECD 2009). Det är lämpligt |
att denna |
||||||||
|
fördelning av roller och ansvar i |
|||||||||
|
praxis, exempelvis som denna kommer till uttryck i Svensk kod för |
|||||||||
|
bolagsstyrning. Det är därför styrelsernas ansvar att bl.a. besluta om mål |
|
||||||||
|
och strategi samt att fortlöpande utvärdera fondens operativa ledning och |
|
||||||||
|
vid behov tillsätta eller entlediga verkställande direktör, medan den |
|||||||||
|
verkställande |
direktören |
rapporterar |
till |
styrelsen |
och |
ansvarar |
för |
||
|
fondens löpande förvaltning. Detär av avgörande |
betydelse |
att |
|||||||
|
styrelserna identifierar och upprätthåller en tydlig fördelning av styrande |
|
||||||||
|
och operativa roller, eftersom densamma har ansvaret för fondernas |
|
||||||||
|
löpande förvaltning. |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tillsättning av styrelser
Regeringen ska i sin utnämningspolitik tillse att styrelserna är kvalificerade för sin uppgift och allsidigt sammansatta. Nya ledamöter ska introduceras av huvudmannen, utöver den introduktion som sker genom fondernas försorg. Härutöver ska kommunikationen mellan huvudmannen och styrelsens ledamöter ha adekvat omfattning, exempelvis genom styrelseseminarier eller liknande arrangemang. En begränsning vid cirka åtta år införs för uppdrag som ledamot i
Ledamöterna |
i |
elsestyr |
tillgodoser |
höga |
krav |
på |
|||
kompetens, erfarenhet och integritet och måste göra detta mot bakgrund |
|
||||||||
av |
styrelsernas |
ansvar |
och |
ragetsuppd betydelse |
i |
samhället. |
|||
Ledamöterna ska enligt lag utses pågrundval av sin förmåga att främja |
|
||||||||
fondförvaltningen, vilket inte bör tolkas alltför snävt. Det är angeläget att |
|
||||||||
styrelserna är allsidigt sammansatta bl.a. avseende |
bakgrund |
och |
|||||||
erfarenhet. Könsfördelningen ska vara så jämn som möjligt. |
|
|
|
84
Det har blivit praxis att utse ledamöter för ett år i taget, vilket ävenSkr. 2013/14:130 överensstämmer med praxis i andra sammanhang. Det är t.ex. vanligt att Bilaga 1 ledamöter i bolagsstyrelser utses för ett år i taget. Skäl saknas att frångå
denna ordning beträffande |
|
|||||||
möjlighet |
att förordna |
ledamöter i |
|
|||||
upp till tre år i taget. Däremot bör någon typ av begränsning definieras |
|
|||||||
för uppdragets sammanlagda längd. |
|
|
|
|
||||
Svensk kod för bolagsstyrning har en allmän begräsning vid att hälften |
|
|||||||
av stämmovalda styrelseledamöter ska vara oberoende i förhållande till |
|
|||||||
bolaget och bolagsledningen och att frågan ska avgöras efter en samlad |
|
|||||||
bedömning. För statliga myndigheter gäller i regel en gräns vid nio år, |
|
|||||||
vilket är något längre en den praxis som utvecklats inom statligt ägda |
|
|||||||
bolag. Styrelsernas roll som ensammaansvariga för verksamheten, i |
|
|||||||
kombination med kravet att |
||||||||
förtroende, motiverar att höga krav ställs på ledamöternas oberoende i |
|
|||||||
detta fall. Kravet på oberoende gäller hela styrelsen, inte endast en andel |
|
|||||||
av styrelsen, och begränsningen bör |
vara någorlunda |
tydlig för |
att |
|||||
underlätta praktisk tillämpning. En begränsning vid cirka åtta år ligger |
|
|||||||
väl inom ramarna för vad som i andra sammanhang har ansetts rimligt |
|
|||||||
för att upprätthålla ledamöternas oberoende och bidrar dessutom till att |
|
|||||||
skapa rimliga förväntningar angående uppdragets slutliga varaktighet. |
|
|||||||
För nytillträdda ledamöter i |
|
|||||||
en |
introduktion till |
styrelseuppdraget. Introduktionsutbildningen |
är |
|||||
särskilt anpassad efter uppdraget som styrelseledamot i en |
|
|||||||
innehåller bl.a. en redogörelse för tillämplig lagstiftning och det övriga |
|
|||||||
regelverk som gäller för |
|
|||||||
och |
ofta |
komplexa |
verksamhet som bedrivs i |
|||||
angeläget att |
|
|||||||
fondverksamheten. |
|
|
|
|
|
|||
Kommunikationen mellan huvudmannen och styrelsernas ordförande |
|
|||||||
och övriga ledamöter bör ha tillräcklig omfattning. Regeringens årliga |
|
|||||||
utvärdering innehåller mycket information vid ett och samma tillfälle. |
|
|||||||
Denna form för styrning kan troligen effektiviseras genom tillräckliga |
|
|||||||
kontakter mellan företrädare för huvudmannen och fondernas styrelser. |
|
|||||||
Återkommande |
möten |
med fondernas ordförande är en form för |
||||||
information |
och |
meningsutbyte. |
Därutöver |
ska |
kommunikation |
upprätthållas med styrelsernas ledamöter genom styrelseseminarier eller liknande arrangemang.
Ersättningen till styrelsens ledamöter ska avspegla behovet att attrahera och behålla kvalificerade ledamöter mot bakgrund av uppdragets natur och ledamöternas ansvar och med beaktande av den ersättning som staten betalar för motsvarande typ av insatser i andra sammanhang.
Regeringens utvärdering
85
Skr. 2013/14:130 lämpligt att fondernas resultat bedöms i ett långsiktigt perspektiv. Detta Bilaga 1 minskar uppmärksamheten på fondernas kortsiktiga utveckling och kan förväntas bidra till ökad självständighet i förvaltningsfrågor. Det är även önskvärt att styrelsernas strategiska beslut uppmärksammas och utvärderas i tillräcklig omfattning, eftersom dessa beslut erfarenhets-
mässigt har stor betydelse för fondernas långsiktiga avkastning. Styrelsernas frihet att själva besluta om finansiering motiverar att
fondernas medelsanvändning är en naturlig del av regeringens granskning. Fondernas förvaltningskostnader ska hållas under fortsatt uppsikt. Vid behov kommer ytterligare åtgärder för att förbättra
Regeringens årliga utvärdering har motiverats av behovet att balansera |
|
||||||||
styrelsernas långtgående frihet att själva utforma mål och riktlinjer. Av |
|
||||||||
lagens förarbeten framgår bl.a. att utvärderingen ska avse hur väl de |
|
||||||||
övergripande målen operationaliserats i mer konkreta förvaltningsmål. |
|
||||||||
Regeringen kan vid behov förtydliga sin syn på pensionssystemets |
|
||||||||
åtagandesida och förvaltningsuppdraget i övrigt. Utvärderingen ska även |
|
||||||||
ta fasta på i vilken grad de uppsatta målen har uppnåtts. Regeringens |
|
||||||||
utvärdering |
kan |
dessutom |
omfatta |
fondernas |
ägarinflytande |
i |
|||
portföljbolagen och en bedömning av fondernas oberoende sinsemellan, |
|
||||||||
med |
särskilt |
avseende |
på |
placegsstrinategierna, |
samt |
fondernas |
|
gemensamma redovisningsprinciper (prop. 1999/2000:46 s. 113 f.).
med automatik en svårighet att bedöma vad som utmärker en god
måluppfyllelse. Det faktum att fyra sinsemellan oberoende fonder har |
|
||||||
försetts med ett identiskt mål, som i sin tur innehåller ett utrymme för |
|
||||||
tolkning, medför en förhöjd risk för |
att fonderna |
(medvetet eller |
|||||
omedvetet) ska |
ta intryck av varandras beslut. Strategier som |
är |
|||||
avvikande i förhållande till andra |
|
||||||
fondnivå men är knappast att betrakta som en risk ur pensionssystemets |
|
||||||
perspektiv. Därför bör regeringens utvärdering uppmärksamma frågor |
|
||||||
som har samband med fondernas inbördes oberoende. Enligt lagens |
|
||||||
förarbeten är det viktigt att stor försiktighet iakttas så att inte fördelarna |
|
||||||
med uppdelningen av organisationen på fyra parallella förvaltnings- |
|
||||||
organisationer |
försvinner |
genom |
en |
alltför |
stor |
likriktning |
av |
tillgångsförvaltningen (prop. 1999/2000:46 s. 123).
Avkastning och risk kan inte vägas mot varandra på objektiva grunder utan förutsätter ett subjekt som gör avvägningen för egen del. Eftersom
regeringens utvärdering bl.a. ska granska hur väl styrelserna har
operationaliserat de övergripande målen får i |
slutändan |
regeringens |
värdering av avkastning och risk stor betydelse. |
En god |
styrning av |
inte variera alltför mycket mellan olika år. Av den anledningen bör utvärderingen primärt avse ett långsiktigt perspektiv. En sådan inriktning
av utvärderingen minskar uppmärksamheten på fondernas kortsiktiga utveckling och kan förväntas bidra till att fonderna ska uppvisa ökad självständighet i förvaltningsfrågor. Ett långsiktigt perspektiv för utvärdering överensstämmer även med fondernas uppdrag.
86
Vid |
utvärdering |
av |
fondernas |
operativa |
förvaltning |
kanSkr. 2013/14:130den |
||||||||
utvärderingshorisont på fem år som tidigare använts bedömas vara enBilaga 1 |
||||||||||||||
lämplig avvägning mellan önskvärdheten av långsiktighet och behovet av |
|
|
||||||||||||
effektiv styrning. Vid utvärdering av styrelsernas strategiska beslut bör |
|
|||||||||||||
den granskade perioden vara längre. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Utvärderingen |
bör |
i |
tillräckligt |
stor |
utsträckning |
inriktas |
mot |
|||||||
styrelsernas strategiska beslut mso erfarenhetsmässigt har avgörande |
|
|||||||||||||
betydelse för den avkastning som därefter realiseras. Behovet av en lång |
|
|||||||||||||
horisont |
för |
utvärdering |
motiveras |
|
ytterst |
av |
fondernas |
långsiktiga |
||||||
uppdrag. Utvärderingen måste trots det avse en jämförelsevis begränsad |
|
|||||||||||||
period eftersom det annars kan vara alltför sent att dra slutsatser och att |
|
|||||||||||||
vidta sådana åtgärder som utvärderingen kan komma att motivera. Det |
|
|||||||||||||
faktum att styrelseledamöternas uppdrag är begränsat i tiden talar också |
|
|||||||||||||
för en jämförelsevis begränsad period för utvärdering. Utvärderingen av |
|
|||||||||||||
styrelsernas strategiska |
beslut kan dock inte upphöra att ta hänsyn |
till |
|
|||||||||||
|
|
|
||||||||||||
Eftersom regeringens utvärdering ska balansera fondernas långtgående |
|
|||||||||||||
självständighet |
måste |
även |
finansieringen, |
och |
den |
resulterande |
||||||||
medelsanvändningen, granskas. Styrelserna har inte endast stor frihet att |
|
|||||||||||||
välja inriktning |
och |
risknivå, utan även stor frihet att på |
egen |
hand |
||||||||||
besluta om verksamhetens finansiering. Det bör uppmärksammas att |
|
|||||||||||||
fonderna inte är konkurrensutsatta i |
denna del, vilket |
ställer |
särskilda |
|
||||||||||
krav på uppföljning och utvärdering. Normalt baseras regeringens |
||||||||||||||
utvärdering |
på |
de |
av styrelserna uppsatta målen. Regeringen |
har |
||||||||||
emellertid förbehållit sig rätten att göra en utvärdering mot riktmärken |
|
|||||||||||||
som regeringen själv valt om de riktmärken fonderna fastställt för sin |
|
|||||||||||||
portföljförvaltning |
bedöms |
vara |
uppenbart |
olämpliga |
(prop. |
|||||||||
1999/2000:46 s. 114). I samband med utvärdering av kostnader är det |
|
|||||||||||||
angeläget att det även sker en prövning av fondernas |
val av |
|||||||||||||
förvaltningsmodeller. En sådan prövning innefattar såväl kostnader som |
|
|||||||||||||
förväntade |
resultat |
|
där |
förväntade |
resultat |
ska |
vara |
rimligt |
||||||
kvalitetssäkrade. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
När |
det |
|
gäller |
|
redovisningsprinciper |
bör |
dessa |
|||||||
överensstämma med god praxis och möjliggöra rättvisande bedömningar. |
|
|
||||||||||||
Det är angeläget att avkastningen redovisas på ett jämförbart sätt. I |
||||||||||||||
kommunikationen med allmänheten bör avkastningen redovisas efter |
|
|||||||||||||
kostnader, dvs. med korrigering för både interna kostnader och externa |
|
|||||||||||||
provisionskostnader. Naturligtvis bör |
fondernas |
interna |
och |
externa |
|
|||||||||
kostnader själva ingå i den externa rapporteringen, |
med |
bevarad |
||||||||||||
jämförbarhet bakåt i tiden. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
En utvärdering av fondernas verksamhet enligt ovan, i kombination med en fortgående dialog, har förutsättningar att bidra till fondernas utvecklingsarbete och till en god måluppfyllelse, vilket kan antas vara till långsiktig nytta för pensionssystemet. Även denna policy kan komma att utvecklas och förbättras i dialog med fondernas styrelser.
87
Skr. 2013/14:130
Bilaga 1
88
Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i
Inledning |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||||
sådan särskild förvaltning som anges i 9 kap. 8 § regeringsformen. AP- |
|
|
|||||||||||
fondernas styrelser, som utses av regeringen, ansvarar för |
|
|
|
||||||||||
förvaltning. Rollen som förvaltare av statliga pensionsmedel medför krav |
|
|
|
||||||||||
på att |
allmänhetens |
förtroende. Regeringen |
har |
|
|||||||||
sedan 2001 uttalat att regeringens riktlinjer för incitamentsprogram |
i |
|
|||||||||||
statliga |
bolag |
även |
bör |
vara |
vägledande |
för |
(skr. |
||||||
2000/01:131 s. 48). Mot |
bakgrund |
av |
ersättningsvillkorens |
|
stora |
|
|||||||
betydelse för allmänhetens förtroende anser regeringen |
att |
särskilda |
|
||||||||||
riktlinjer bör gälla för |
|
||||||||||||
anställnings- och ersättningsvillkor. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Det är viktigt att styrelserna behandlar frågor om ersättning till de |
|
||||||||||||
ledande befattningshavarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent |
|
|
|
||||||||||
sätt och att styrelserna försäkrar sig om att dentotala ersättningen är |
|
|
|
||||||||||
rimlig, präglad av måttfullhet och väl avvägd, samt bidrar till en god etik |
|
|
|
||||||||||
och organisationskultur. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Regeringen kommer att följa upp och utvärdera efterlevnaden av dessa |
|
|
|
||||||||||
riktlinjer. Utvärderingen avser att behandla |
hur |
har |
|
||||||||||
tillämpat riktlinjerna och levt upp tillriktlinjernas ersättningsprinciper. |
|
|
|
||||||||||
Utvärderingen kommer att redovisas regeringens årliga skrivelse till |
|
|
|
||||||||||
riksdagen med redogörelse för |
|
|
|
|
|
||||||||
Tillämpningsområde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Dessa riktlinjer kompletterar regeringens riktlinjer för anställningsvillkor |
|
|
|
||||||||||
för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Genom |
|
||||||||||||
riktlinjer |
som |
riktar |
sig |
direkt |
till |
bortfaller, |
för |
||||||
|
|||||||||||||
anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt |
|
|
|||||||||||
ägande. Styrelsen ansvarar för att tidigare ingångna avtal med ledande |
|
|
|||||||||||
befattningshavare innefattande villkor om rörlig lön omförhandlas så att |
|
|
|
||||||||||
de överensstämmer med dessa riktlinjer. Andra ingångna |
avtal |
som |
|
||||||||||
strider mot dessa riktlinjer bör omförhandlas. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Riktlinjerna utgör en del av regeringens policy för styrning |
|
och |
|
||||||||||
utvärdering av |
I företag där |
|
|||||||||||
genom ett företag är delägare bör |
i |
|
|||||||||||
dialog med övriga ägare verka för att riktlinjerna tillämpas så långt som |
|
|
|
||||||||||
möjligt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Styrelsens ansvarsområde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Styrelserna i |
|
||||||||||||
ledande |
befattningshavare. |
Riktlinjerna |
|
ska |
vara |
förenliga |
med |
||||||
regeringens riktlinjer. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Av styrelsens riktlinjer ska bland annat framgå
– hur styrelsen säkerställer att ersättningarna följer dessa riktlinjer,
– att det ska finnas skriftligt underlag som utvisar |
Skr. 2013/14:130 |
||||||||||||
innan beslut om enskild ersättning beslutas. |
|
|
|
|
|
|
|
Bilaga 1 |
|
||||
Det är hela |
styrelsens |
ansvar |
att |
fastställa |
ersättning |
till |
den |
|
|||||
verkställande direktören. Styrelsen ska även säkerställa att såväl den |
|
||||||||||||
verkställande |
direktörens |
som |
övriga |
ledande |
befattningshavares |
|
|||||||
ersättningar ryms inom styrelsens riktlinjer. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Styrelsen ska säkerställa att den verkställande direktören tillser att AP- |
|
|
|||||||||||
fondens ersättningar till övriga anställda bygger på ersättningsprinciperna |
|
|
|||||||||||
enligt nedan. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ersättningsprinciper |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Den totala ersättningen till ledande befattningshavare ska vara rimlig och |
|
|
|||||||||||
väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd, och |
|
||||||||||||
ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur. |
|
||||||||||||
Ersättningen ska inte vara löneledande i |
förhållande |
till |
jämförbara |
|
|||||||||
institut utan präglas av måttfullhet. Rörlig lön ska inte ges till ledande |
|
||||||||||||
befattningshavare. Med beaktande av övriga principer i dessa riktlinjer är |
|
|
|||||||||||
det möjligt att ge rörlig lön till övriga anställda. Det ställs dock särskilda |
|
|
|||||||||||
krav i dessa fall med hänsyn till |
|
||||||||||||
statliga pensionsmedel. Som ytterligare förutsättningar |
för |
rörlig |
lön |
|
|||||||||
gäller därför att den är begränsad till ett belopp som maximalt motsvarar |
|
|
|||||||||||
två månadslöner, att den totala ersättningen alltid ligger inom ramen för |
|
||||||||||||
styrelsens riktlinjer samt att det finns en objektiv grund för utbetalning av |
|
|
|||||||||||
rörlig lön som har kommunicerats tydligt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pensionsförmåner ska vara avgiftsbestämda, såvida de inte |
följer |
|
|||||||||||
tillämplig kollektiv pensionsplan, och avgiften bör |
inte överstiga |
30 |
|
||||||||||
procent av den fasta lönen. I de fall |
om en |
|
|||||||||||
förmånsbestämd |
pensionsförmån, |
ska |
den |
således |
följa |
tillämplig |
|
||||||
kollektiv |
pensionsplan. |
Eventuella |
utökningar |
av |
den |
kollektiva |
|
||||||
pensionsplanen på lönedelar överstigande de inkomstnivåer som täcks av |
|
|
|||||||||||
planen ska vara avgiftsbestämda. |
|
||||||||||||
bäras under den anställdes aktiva tid. Inga pensionspremier för ytterligare |
|
|
|||||||||||
pensionskostnader ska betalas av |
|
||||||||||||
gått i pension. Pensionsåldern ska inte understiga 62 år och bör vara lägst |
|
|
|||||||||||
65 år. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vid uppsägning från |
ska |
uppsägningstiden |
inte |
|
|||||||||
överstiga sex månader. Vid uppsägning från |
|
||||||||||||
avgångsvederlag |
utgå |
motsvarande |
högst |
|
arton |
|
månadslöner. |
|
|||||
Avgångsvederlaget ska utbetalas månadsvis och utgöras av enbart den |
|
||||||||||||
fasta månadslönen utan tillägg för förmåner. Vid ny anställning eller vid |
|
|
|||||||||||
erhållande av inkomst från näringsverksamhet ska ersättningen från den |
|
||||||||||||
uppsägande |
|
|
|||||||||||
inkomsten under den tid då uppsägningslön och avgångsvederlag utgår. |
|
||||||||||||
Vid uppsägning från den anställdes sida ska inget avgångsvederlag utgå. |
|
|
|||||||||||
Avgångsvederlag utbetalas aldrig längre än till 65 års ålder. |
|
|
|
|
|
||||||||
Redovisning |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||
på motsvarande sätt som noterade företag. Det innebär att |
|
||||||||||||
ska iaktta |
de |
särskilda regler om |
redovisning |
av |
ersättningar |
till de |
89 |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
ledande befattningshavarna som gäller för noterade företag och publika |
|||
Bilaga 1 |
aktiebolag. Reglerna för detta återfinns huvudsakligen i aktiebolagslagen |
|||
|
(2005:551) och i årsredovisningslagen (1995:1554). Dessutom ska |
|||
|
ersättningen |
för |
varje enskild ledande |
befattningshavare särredovisas |
|
med avseende på fast lön, förmåner och avgångsvederlag. |
|||
|
Styrelsen |
ska |
i årsredovisningen |
redovisa om tidigare beslutade |
riktlinjer har följts eller inte och skälen för eventuell avvikelse. Vidare ska
Definitioner
Med ledande befattningshavare avses verkställande direktör och andra personer i
Med ersättning avses alla ersättningar och förmåner till den anställde, såsom lön, förmåner och avgångsvederlag.
Med förmåner avses olika former av ersättning för arbete som ges i annat än kontanter, exempelvis pension samt
Med rörlig lön avses exempelvis incitamentsprogram, gratifikationer, |
|
||||
ersättning |
från |
vinstandelsstiftelser, |
provisionslön |
och |
liknande |
ersättningar. |
|
|
|
|
|
Med avgiftsbestämd pension (premiebestämd pension) |
avses |
att |
|||
pensionspremien är bestämd som en viss procent av den nuvarande fasta |
|
||||
lönen. |
|
|
|
|
|
Med förmånsbestämd pension avses att pensionens storlek är bestämd |
|
||||
som en viss procent av en viss definierad fast lön. |
|
|
90
Placeringsbestämmelser för
Skr. 2013/14:130
Bilaga 2
Placeringsbestämmelserna för FöstaFjärde– och Sjunde
Enligt |
gällande |
regelverk ska |
|||||
portföljer bestående av främst marknadsnoterade och omsättningsbara |
|||||||
värdepapper och aktier. Minst 30 procent av det marknadsvärderade |
|||||||
kapitalet ska placeras i räntebärande instrument med låg risk. |
|
|
|
||||
I relation till den inhemska aktiemarknaden får var och en av Första– |
|
||||||
Fjärde |
|||||||
handel på en reglerad marknad i |
Sverige till ett marknadsvärde som |
||||||
uppgår |
till högst |
två procent av det totala marknadsvärdet av sådana |
|||||
aktier. I enskilda bolag får en fond äga aktier i bolag som är upptagna till |
|
||||||
handel på en reglerad marknad, intill ett belopp som motsvarar högst 10 |
|
||||||
procent av röstetalet för aktierna i bolaget. |
|
|
|
||||
Maximalt 5 procent av det |
marknadsvärderade |
fondkapitalet |
får |
||||
placeras |
i |
onoterade värdepapper |
ax(m 30 procent |
av röstetalet |
i |
||
onoterade |
|
riskkapitalbolag). |
|||||
aktieplaceringar i fastighetsbolag ärundantagna från begränsningarna |
|
||||||
avseende marknadsvärde och röstetal. Dessa placeringar begränsas |
i |
||||||
stället av en generell princip om riskspridning. Högst 40 procent av |
|||||||
utsatta för valutarisk. Minst 10 procent av fondkapitalet ska förvaltas |
|||||||
externt. |
|
|
|
|
|
|
|
Tabell |
|
||||||
|
|
|
|
|
|
||
Typ av instrument m.m. |
Tillåtna placeringar |
|
|
|
|
||
Generellt |
|
|
Alla förekommande instrument på kapitalmarknaden. |
|
|
||
|
|
|
Aktier och fordringsrätter ska vara upptagna till |
|
|||
|
|
|
handel på en reglerad marknad eller motsvarande |
|
|||
|
|
|
marknad utanför EES (fastighetsaktier undantagna). |
|
|||
Onoterade värdepapper |
Högst fem procent av fondkapitalet får vara placerat i |
|
|||||
|
|
|
aktier eller andelar i riskkapitalföretag, alternativt |
|
|||
|
|
|
fordringsrätter, som inte är upptagna till handel på en |
|
|||
|
|
|
reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför |
|
EES. Onoterade aktier får endast ägas indirekt via fond eller riskkapitalbolag (fastighetsaktier undantagna).
91
Skr. 2013/14:130
Bilaga 2
Räntebärande instrument |
Minst 30 procent av fondkapitalet ska vara placerat i |
|
räntebärande värdepapper med låg kredit- och |
|
likviditetsrisk. |
Derivat |
Främst i syfte att effektivisera förvaltningen eller |
|
minska risker. Ej derivat med råvaror som under- |
|
liggande tillgång. |
Krediter |
Bankinlåning och utlåning på dagslånemarknaden. |
|
Direktlån till egna fastighetsbolag. Repor och |
|
värdepapperslån främst i syfte att effektivisera |
|
förvaltningen. |
Upplåning |
Kortfristig upplåning vid tillfälliga behov. Möjlighet till |
|
lån i Riksgäldskontoret vid fondtömning. |
Utländsk valuta |
Högst 40 procent av fondkapitalet får vara exponerat |
|
för valutarisk. |
Stora exponeringar |
Högst tio procent av fondkapitalet får vara exponerat |
|
mot en enskild emittent eller grupp av emittenter med |
|
inbördes anknytning. |
Svenska aktier |
Marknadsvärdet av en fonds innehav av aktier i |
|
svenska bolag som är upptagna till handel på en |
|
reglerad marknad i Sverige får uppgå till högst två |
|
procent av värdet av sådana aktier. |
Röstetal |
Högst tio procent i ett noterat enskilt företag (egna |
|
fastighetsbolag undantagna). Högst 30 procent i |
|
onoterade riskkapitalbolag. |
Externa |
Minst tio procent av fondkapitalet ska läggas ut för |
förvaltningsuppdrag |
extern förvaltning. |
Sjätte
Sjätte |
|
|||||||||||||
riskkapitalmarknaden med inriktning mot små och medelstora företag. |
|
|
||||||||||||
Sjätte |
|
|||||||||||||
bolag och noterade riskkapitalbolag. Sjätte |
|
|||||||||||||
30 procent av röstetalet i svenska eller utländska bolag vars aktier är |
|
|||||||||||||
upptagna |
till |
handel |
på |
en |
reglerad |
marknad |
eller |
en |
motsvarande |
|||||
marknad |
utanför |
EES. |
Det finns däremot ingen begränsning av Sjätte |
|
||||||||||
innehav |
när |
|
det |
gäller |
övriga |
svenska |
bolag |
eller |
||||||
riskkapitalbolag som i sin tur investerar i aktier som inte har tagits upp |
|
|||||||||||||
till handel på en reglerad marknad eller motsvarande (onoterade aktier). |
|
|
||||||||||||
Sjätte |
tidigare |
ensidiga |
inriktning |
mot |
svenska |
bolag |
|
|||||||
ersattes |
2007 |
av |
en möjlighettt placera en mindre andel av |
|
||||||||||
fondkapitalet |
utomlands. Detta |
kommer till uttryck genom att Sjätte |
|
|||||||||||
utsätta |
högst |
tio |
procent |
av |
fondkapitalet |
för |
valutarisk |
|
(prop. 2006/07:100 s. 188 f.).
92
Sjunde |
Skr. 2013/14:130 |
|
Bilaga 2 |
Sjunde |
|
Fjärde |
|
i vissa delar för Sjunde |
|
investeringsfonder. En skillnad t moövriga investeringsfonder |
är |
emellertid att Sjunde
Till skillnad från
i placeringsverksamheten, utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning.
93
Första
ÅRET I KORTHET
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Första
2013
•Årets resultat uppgick till 25 687 mkr (24 170) efter kostnader. Avkastningen uppgick till 11,2 procent (11,3) efter kostnader.
•Fondens genomsnittliga avkastning efter kostnader den senaste tioårsperioden var 6,5 procent vilket överstiger fondens mål på 5,5 procent.
•Fondkapitalet ökade med 18 807 mkr till 252 507 mkr efter att fonden överfört
6 880 mkr (3 788) till Pensionsmyndigheten.
•Fondens förvaltningskostnader var 350 mkr (322) vilket motsvarar 0,14 procent (0,14) av genomsnittligt förvaltat kapital.
•Styrelsen omformulerade fondens mål till en avkastning om 5,5 procent efter kostnader över rullande tioårsperioder.
Avkastning per tillgångsslag 2013, procent |
|
|
||||||
25% |
|
|
|
|
|
|
|
|
20% |
|
|
|
|
|
|
|
|
15% |
|
|
|
|
|
|
|
|
10% |
|
|
|
|
|
|
|
|
5% |
|
|
|
|
|
|
|
|
0% |
|
|
|
|
|
|
|
|
Sverige |
|
länder |
Fastigheter HedgefonderRiskkapitalfonder |
Nya investeringar |
Valuta |
|||
|
|
|||||||
Aktier |
|
utvecklade |
|
utvecklingsländer värdepapper |
|
|||
Aktier |
|
Aktier |
Räntebärande |
Riskparitetsportfölj |
|
|||
Femårsöversikt i sammandrag |
|
|
|
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
Avkastning före kostnader, % |
11,3 |
11,4 |
10,3 |
20,4 |
|
Förvaltningskostnadsandel, % |
0,14 |
0,14 |
0,12 |
0,13 |
0,16 |
Avkastning efter kostnader, % |
11,2 |
11,3 |
10,2 |
20,2 |
|
Resultat efter kostnader, mdkr |
25,7 |
24,2 |
20,5 |
34,6 |
|
Nettoflöden, mdkr |
|||||
Fondkapital vid årets slut, mdkr |
252,5 |
233,7 |
213,3 |
218,8 |
202,3 |
Exponering, % |
|
|
|
|
|
Aktier |
49,2 |
47,4 |
49,2 |
60,3 |
58,6 |
– varav svenska aktier |
12,0 |
11,4 |
12,6 |
15,7 |
13,8 |
Räntebärande värdepapper 1) |
29,7 |
36,4 |
40,9 |
32,5 |
34,7 |
Fastigheter |
8,8 |
7,7 |
5,6 |
5,0 |
3,4 |
Hedgefonder |
4,9 |
4,3 |
0,2 |
0,3 |
0,0 |
Riskkapitalfonder |
3,3 |
3,2 |
2,8 |
2,0 |
1,7 |
Riskparitetsportfölj |
3,8 |
- |
- |
- |
- |
Nya investeringar |
1,0 |
0,7 |
0,6 |
0,7 |
0,0 |
Valuta |
29,2 |
27,4 |
21,3 |
24,0 |
21,6 |
Andel extern förvaltning, % |
37,1 |
39,3 |
41,4 |
43,7 |
42,5 |
1) Riskparitetsportföljen innehåller 48 procent räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till 31,2 procent.
95
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper och noter
RESULTATRÄKNING
|
Mkr |
Not |
2013 |
2012 |
|
|
|
Rörelsens intäkter |
|
|
|
|
|
|
Räntenetto |
1 |
|
3 063 |
4 893 |
|
|
Erhållna utdelningar |
|
|
3 451 |
3 126 |
|
|
Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
2 |
|
16 635 |
13 650 |
|
|
Nettoresultat, onoterade aktier och andelar |
3 |
|
4 405 |
1 607 |
|
|
Nettoresultat, räntebärande tillgångar |
|
|
4 529 |
|
|
|
Nettoresultat, derivatinstrument |
|
|
1 462 |
||
|
Nettoresultat, valutakursförändringar |
|
|
|||
|
Övriga intäkter |
|
|
3 |
|
|
|
Provisionskostnader |
4 |
|
|||
|
Summa rörelsens intäkter |
|
|
25 848 |
24 347 |
|
|
Rörelsens kostnader |
|
|
|
|
|
|
Personalkostnader |
5 |
|
|||
|
Övriga förvaltningskostnader |
6 |
|
|
||
|
Summa rörelsens kostnader |
|
|
|||
|
Resultat |
|
|
25 687 |
24 170 |
|
BALANSRÄKNING |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
Not |
|
|
||
|
Tillgångar |
|
|
|
|
|
|
Aktier och andelar, noterade |
7 |
|
119 599 |
109 403 |
|
|
Aktier och andelar, onoterade |
8 |
|
45 007 |
27 254 |
|
|
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
9 |
|
82 327 |
92 359 |
|
|
Derivat |
10 |
|
1 926 |
2 480 |
|
|
Kassa och bankmedel |
|
|
2 921 |
1 268 |
|
|
Övriga tillgångar |
11 |
|
984 |
551 |
|
|
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
12 |
|
891 |
1 035 |
|
|
Summa tillgångar |
|
|
253 655 |
234 350 |
|
|
Skulder |
|
|
|
|
|
|
Derivat |
10 |
|
241 |
201 |
|
|
Övriga skulder |
13 |
|
868 |
405 |
|
|
Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader |
14 |
|
39 |
44 |
|
|
Summa skulder |
|
|
1 148 |
650 |
|
|
Fondkapital |
15 |
|
|
|
|
|
Ingående fondkapital |
|
|
233 700 |
213 318 |
|
|
Nettobetalningar till/frånpensionssystemet |
|
|
|||
|
Årets resultat |
|
|
25 687 |
24 170 |
|
|
Summa fondkapital |
|
|
252 507 |
233 700 |
|
|
Summa fondkapital och skulder |
|
|
253 655 |
234 350 |
|
|
Poster inom linjen |
16 |
|
12 174 |
9 880 |
|
20 |
|
|
|
Första |
96
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
NOTER
Första
REDOVISNINGS- OCH
VÄRDERINGSPRINCIPER
Enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder ska årsredovisningen upprättas med tillämpning av god redovisningssed, varvid de tillgångar som fondmedlen placerats i ska upptas till marknadsvärdet. Med denna utgångspunkt har Första till Fjärde
Fondernas redovisnings- och värderingsprinciper anpassas successivt till den internationella redovis- ningsstandarden, IFRS. Eftersom IFRS är under omfattande omarbetning, har anpassningen hittills inriktats mot informationskrav enligt IFRS 7 och IFRS 13. En fullständig anpassning till IFRS skulle inte väsentligt påverka redovisat resultat och kapital. Mot nu gällande IFRS är den enda större skillnaden att kon- cernredovisning och kassaflödesanalys ej upprättas.
AFFÄRSDAGSREDOVISNING
Transaktioner i värdepapper och derivatinstrument på penning- och obligationsmarknaden, aktiemarknaden och valutamarknaden redovisas i balansräkningen per affärsdagen, det vill säga vid den tidpunkt då de väsent- liga rättigheterna och därmed riskerna övergår mellan
parterna. Fordran på eller skulden till motparten mellan affärsdag och likviddag redovisas under övriga till- gångar respektive övriga skulder. Övriga transaktioner, framför allt transaktioner avseende onoterade aktier, redovisas i balansräkningen per likviddagen, vilket över- ensstämmer med marknadspraxis.
NETTOREDOVISNING
Nettoredovisning tillämpas för fondlikvider, repor och derivatinstrument i de fall det finns en legal rätt att kvitta transaktionerna och om avsikten är att avveckla dem samtidigt.
OMRÄKNING AV UTLÄNDSK VALUTA
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till svenska kronor med den valutakurs som gäller på transaktions- dagen. På balansdagen räknas tillgångar och skulder i utländsk valuta om till svenska kronor till balansdagens valutakurser.
Värdeförändringar på tillgångar och skulder i utländsk valuta uppdelas i en del som är hänförlig till värdeförändringen av tillgången eller skulden i lokal valuta och en del som är orsakad av valutakursföränd- ringen. Valutakursresultat som uppstår vid förändring av valutakurs redovisas i resultaträkningen på raden Nettoresultat, valutakursförändringar.
Första |
21 |
97
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper och noter
AKTIER I DOTTERBOLAG/INTRESSEBOLAG
Enligt lagen om allmänna pensionsfonder upptas aktier i dotterbolag/intressebolag till verkligt värde. Verkligt värde bestäms enligt samma metoder som tillämpas för onoterade aktier och andelar. Krav på att upprätta kon- cernredovisning föreligger inte.
VÄRDERING AV FINANSIELLA INSTRUMENT
Fondens samtliga placeringar värderas till verkligt värde varvid såväl realiserade som orealiserade värdeföränd- ringar redovisas i resultaträkningen. I raderna Nettore- sultat per tillgångsslag ingår således såväl realiserade som orealiserade resultat. Nedan beskrivs hur verkligt värde fastställs för fondens olika placeringar.
NOTERADE AKTIER OCH ANDELAR
För aktier och andelar som är upptagna till handel vid en reglerad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde utifrån balansdagens officiella marknads- notering enligt fondens valda indexleverantör (MSCI, SIX, Russel), oftast genomsnittskurs. Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. Erlagda courtagekostnader resultat- förs under nettoresultat noterade aktier.
ONOTERADE AKTIER OCH ANDELAR
För aktier och andelar som inte är upptagna till handel vid en reglerad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde baserat på värdering erhållen från motparten eller annan extern part. Värderingen uppdateras då ny värdering erhållits och justeras för eventuella kassaflöden fram till bokslutstillfället. I de fall fonden på goda grunder bedömer att värderingen är felaktig sker en justering av erhållen värdering.
Värderingen avseende onoterade andelar följer IPEVs (International Private Equity and Venture Capi- tal Valuation Guidelines) principer eller likvärdiga vär-
deringsprinciper och ska i första hand vara baserat på transaktioner med tredje part, men även andra värde- ringsmetoder kan användas.
Värdering avseende onoterade fastighetsaktier base- ras på en värdering enligt substansvärdemetoden i den mån aktien inte varit föremål för transaktioner på en andrahandsmarknad. En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Från och med 2013 värderas därmed uppskjutna skatteskulder till ett värde som används vid fastighetstransaktioner vilket skiljer sig mot den värdering som sker i redovisningen hos fastighetsbolagen. Den ändrade metoden för att beräkna verkligt värde har påverkat årets resultat, se vidare not Nettoresultat Onoterade aktier och andelar.
OBLIGATIONER OCH ANDRA
RÄNTEBÄRANDE TILLGÅNGAR
För obligationer och andra räntebärande tillgångar bestäms verkligt värde utifrån balansdagens officiella marknadsnotering (oftast köpkurs) enligt fondens valda indexleverantör (Barclays, SEB). Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga marknadspriser inte finns att tillgå värderas instrumentet med hjälp av all- mänt vedertagna värderingsmodeller som innebär att kassaflöden diskonteras till relevant värderingskurva.
Som ränteintäkt redovisas ränta beräknad enligt effektivräntemetoden baserat på upplupet anskaffnings- värde. Det upplupna anskaffningsvärdet är det diskon- terade nuvärdet av framtida betalningar, där diskonte- ringsräntan utgörs av den effektiva räntan vid anskaff- ningstidpunkten. Detta innebär att förvärvade över- och undervärden periodiseras under återstående löptid eller till nästa räntejusteringstillfälle och ingår i redovi- sad ränteintäkt.
22 |
Första |
98
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
DERIVATINSTRUMENT
För derivatinstrument bestäms verkligt värde baserat på noteringar vid årets slut. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga mark- nadspriser inte finns att tillgå, värderas instrumentet med hjälp av allmänt vedertagna värderingsmodeller där indata utgörs av observerbara marknadsdata.
Derivatkontrakt med positivt verkligt värde per balansdagen redovisas som tillgångar medan kontrakt med negativt verkligt värde redovisas som skulder. Skillnaden mellan terminskurs och avistakurs för valu- taterminer periodiseras linjärt över terminskontraktets löptid och redovisas som ränta.
ÅTERKÖPSTRANSAKTIONER
Vid äkta återköpstransaktion, så kallad repa, redovisas såld tillgång fortsatt i balansräkningen och erhållen lik- vid redovisas som skuld. Det sålda värdepappret redovi- sas som ställd pant inom linjen i balansräkningen. Skill- naden mellan likvid i avistaledet och terminsledet peri- odiseras över löptiden och redovisas som ränta.
VÄRDEPAPPERSLÅN
Utlånade värdepapper redovisas i balansräkningen till verkligt värde medan erhållen ersättning för utlåningen redovisas som ränteintäkt i resultaträkningen. Erhållna säkerheter för utlånade värdepapper kan bestå av värde- papper och/eller kontanter. I de fall Första
POSTER SOM REDOVISAS DIREKT MOT FONDKAPITALET
In- och utbetalningar som har skett mot pensionssyste- met redovisas direkt mot fondkapitalet.
PROVISIONSKOSTNADER
Provisionskostnader redovisas i resultaträkningen som en avdragspost under rörelsens intäkter. De utgörs av direkta transaktionskostnader såsom depåbanksarvoden och fasta arvoden till externa förvaltare samt fasta avgif- ter för noterade fonder. Prestationsbaserade arvoden, som utgår när förvaltare uppnår en avkastning utöver överenskommen nivå där vinstdelning tillämpas, redo- visas som avgående post under nettoresultat för aktuellt tillgångsslag i resultaträkningen.
Förvaltararvoden för onoterade aktier och andelar, för vilka återbetalning medges före vinstdelning och där återbetalning bedöms som sannolik, redovisas som anskaffningskostnad och kommer därmed ingå i det orealiserade resultatet. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader.
RÖRELSENS KOSTNADER
Samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arv- oden till externa förvaltare och depåbanksarvoden, redovisas under rörelsens kostnader. Investeringar i inventarier samt egenutvecklad och förvärvad program- vara kostnadsförs i normalfallet löpande.
SKATTER
Första
Skatt på utdelningar och kupongskatter som påföres i vissa länder nettoredovisas i resultaträkningen under respektive intäktsslag.
Fonden är från och med 2012 registrerad till mer- värdesskatt och därmed skatteskyldig till mervärdes- skatt för förvärv från utlandet. Fonden har inte rätt att återfå betald mervärdesskatt. Kostnadsförd mervärdes- skatt inkluderas i respektive kostnadspost.
Första |
23 |
99
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
och noter |
|
NOTER |
|
|
||
Räkenskaper |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Belopp i mkr där inget annat anges |
|
|
|
|
Not 1 – Räntenetto |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
|
|
2013 |
2012 |
|
|
Ränteintäkter |
|
|
|
|
|
|
Obligationer och andra räntebärande värdepapper |
2 484 |
3 417 |
|||
|
Derivat |
|
|
733 |
1 693 |
|
|
Övriga ränteintäkter |
|
|
10 |
14 |
|
|
Summa ränteintäkter |
|
|
3 227 |
5 124 |
|
|
Räntekostnader |
|
|
|
|
|
|
Derivat |
|
|
|||
|
Övriga räntekostnader |
|
|
0 |
0 |
|
|
Summa räntekostnader |
|||||
|
Räntenetto |
|
|
3 063 |
4 893 |
|
|
Not 2 – Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
|
|
2013 |
2012 |
|
|
Nettoresultat |
|
|
16 696 |
13 712 |
|
|
Avgår courtage |
|
|
|||
|
Totalt |
|
|
16 635 |
13 650 |
|
|
Not 3 – Nettoresultat, onoterade aktier och andelar |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
|
|
2013 |
2012 |
|
|
Realisationsresultat |
|
|
986 |
29 |
|
|
Orealiserade värdeändringar |
|
3 419 |
1 578 |
||
|
Totalt |
|
|
4 405 |
1 607 |
En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett i syfte att säkerställa en värdering till verkligt värde. Från och med 2013 värderas därför uppskjuten skatt till ett värde som används vid fastighetstransaktioner, vilket skiljer sig från den värdering som sker i fastighetsbolagens balansräkningar. Den ändrade metoden för beräkning av verkligt värde har påverkat årets resultat med 1 175 mkr varav 850 mkr avser tidigare år. Värdeändringen är huvudsakligen hänförlig till fondens innehav i Vasa- kronan.
Not 4 – Provisionskostnader
Mkr |
2013 |
2012 |
Externa förvaltningsarvoden, noterade tillgångar |
||
Externa förvaltningsarvoden, onoterade tillgångar |
||
Övriga provisionskostnader, inkl depåbankskostnader |
||
Totalt |
I provisionskostnader ingår inte prestationsbaserade kostnader. Dessa har under året uppgått till 46 mkr (25 mkr) och reducerar netto- resultatet för den tillgång som förvaltats.
Externa förvaltararvoden för onoterade tillgångar redovisas som provisionskostnad i den mån avtalen ej medger återbetalning före vinstdelning i samband med framtida vinstgivande avyttringar. Under året har 87 mkr (37 mkr) redovisats som en del av tillgång- ens anskaffningsvärde.
24 |
Första |
100
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
Not 5 – Personal
|
|
|
2013 |
|
|
|
|
2012 |
|
|
Antal anställda |
|
Totalt |
Män |
Kvinnor |
|
Totalt |
Män |
Kvinnor |
||
Medelantal anställda |
49 |
36 |
13 |
46 |
35 |
11 |
||||
Antal anställda den 31 december1) |
52 |
38 |
14 |
47 |
35 |
12 |
|
|||
Antal personer i ledningsgruppen |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
den 31 december |
6 |
5 |
1 |
6 |
5 |
1 |
||||
1) Vid utgången av 2013 var två personer projektanställda. |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Löner och |
Pensions- |
|
|
|
Varav |
Sociala |
|
|
Personalkostnader i tkr, 2013 |
|
arvoden |
kostnader |
löneväxling |
kostnader2) |
Summa |
||||
Styrelsens ordförande |
113 |
|
|
|
|
|
36 |
149 |
||
Övriga styrelseledamöter (8 pers) |
508 |
|
|
|
|
|
154 |
662 |
||
Vd |
2724 |
2387 |
|
|
1260 |
1435 |
6 546 |
|||
Ledningsgrupp exkl. vd |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Chef Strategisk tillgångsallokering |
2494 |
676 |
|
|
80 |
948 |
4 118 |
|||
Chef Kommunikation och ägarstyrning |
1607 |
640 |
|
|
13 |
660 |
2 907 |
|||
Chef Affärsstöd |
1531 |
1405 |
|
|
252 |
822 |
3 758 |
|||
Chef Extern förvaltning och AI |
2552 |
819 |
|
|
302 |
1001 |
4 372 |
|||
Chef HR |
1320 |
600 |
|
|
63 |
560 |
2 480 |
|||
Övriga anställda |
46434 |
17590 |
|
|
2041 |
18683 |
82 707 |
|||
Summa |
59 283 |
24 117 |
|
|
4 011 |
24 299 |
107 699 |
|||
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
2 065 |
|
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
109764 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Löner och |
Pensions- |
|
|
|
Varav |
Sociala |
|
|
Personalkostnader i tkr, 2012 |
|
arvoden |
kostnader |
löneväxling |
kostnader2) |
Summa |
||||
Styrelsens ordförande |
113 |
|
|
|
|
|
35 |
148 |
||
Övriga styrelseledamöter (8 pers) |
511 |
|
|
|
|
|
148 |
659 |
||
Vd |
2 639 |
2 381 |
|
|
1 200 |
1 408 |
6 428 |
|||
Ledningsgrupp exkl vd |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Chef Strategisk tillgångsallokering |
2 545 |
539 |
|
|
|
|
931 |
4 015 |
||
Chef Kommunikation och ägarstyrning |
1 535 |
621 |
|
|
12 |
635 |
2 791 |
|||
Chef Affärsstöd |
1 502 |
1 214 |
|
|
240 |
770 |
3 486 |
|||
Chef Extern förvaltning och AI |
2 641 |
757 |
|
|
288 |
1 015 |
4 413 |
|||
Chef HR |
1 172 |
695 |
|
|
180 |
538 |
2 405 |
|||
Övriga anställda |
44 589 |
17 128 |
|
|
1 518 |
17 948 |
79 665 |
|||
Summa |
57 247 |
23 335 |
|
|
3 438 |
23 428 |
104 010 |
|||
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
2 442 |
|
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
106452 |
|
2) I sociala kostnader inkluderas även kostnad för löneskatt.
Första
Första |
25 |
101
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 5 – Personal
LÖNER OCH ÖVRIGA FÖRMÅNER
Styrelsearvoden fastställs av regeringen. I fondstyr- ningsrapporten redogörs för arvode och närvaro per styrelseledamot. Styrelsen fastställer anställningsvillko- ren för vd, efter beredning i ersättningsutskottet. Anställningsvillkoren för fondens ledande befattnings- havare beslutas av vd efter beredning i ersättningsut- skottet. Samtliga anställda har individuella anställ- ningsavtal. Uppsägningstid, vid uppsägning från arbets- givarens sida är för vd 18 månader. För ledningsgrupp och övriga anställda är den mellan 3 och 12 månader.
RÖRLIGA ERSÄTTNINGAR
Sedan 1 januari 2010 har Första
PENSIONER OCH LIKNANDE FÖRMÅNER
I VD:s anställningsavtal förbinder sig fonden att betala 30 procent i pensionspremie. För den del som gäller
allmän pensionsrätt reduceras pensionspremien till 11,5 procent. Första
All personal har möjlighet att löneväxla, bruttolön mot pensionspremie. Premieinbetalningen uppräknas då med fem procent vilket motsvarar skillnaden mellan löneskatt och sociala avgifter. Premieväxlingen är därför kostnadsneutral för fonden. Fonden har under 2013 fullföljt arbetet med att anpassa personalförmåner till att hamoniera med andra statliga myndigheter. Övriga förmåner är beskattningsbara och uppgår till mindre värden.
Not 6 – Övriga förvaltningskostnader
Tkr |
2013 |
2012 |
Lokalkostnader1) |
||
Köpta tjänster |
||
Informations- och datakostnader |
||
Övriga administrativa kostnader |
||
Totalt |
||
I angivet belopp för köpta tjänster ingår ersättning till |
|
|
revisionsbyråer enligt nedanstående fördelning: |
|
|
EY |
|
|
Revisionsuppdrag |
||
Revisionsverksamhet utanför revisionsuppdraget |
||
Övriga uppdrag2) |
||
|
||
KPMG |
|
|
Övriga uppdrag3) |
1)Första
2)Rådgivning bolagsstruktur, fastighets- och riskkapitalinvesteringar samt skatterådgivning riskkapitalinvesteringar.
3)Rådgivning och hantering av återbetalning av källskatt inom EU.
Not 7 – Aktier och andelar, noterade
|
||
Aktier och andelar, noterade, Mkr |
Verkligt värde |
Verkligt värde |
Svenska aktier |
28 355 |
24 697 |
Utländska aktier |
75 584 |
69 695 |
Andelar i svenska fonder |
- |
– |
Andelar i utländska fonder |
15 660 |
15 011 |
Totalt |
119 599 |
109 403 |
Per 2013.12.31 hade Första
26 |
Första |
102
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
|
|
|
|
|
|
Räkenskaper |
|
forts. Not 7 – Aktier och andelar, noterade |
|
|
|
|
och noter |
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
Fem största svenska aktieinnehaven, Mkr |
|
|
|
Antal |
Verkligt värde |
||
Hennes & Mauritz B |
|
|
|
12 559 370 |
3 720 |
|
|
Nordea Bank |
|
|
|
34 589 693 |
2 997 |
|
|
Atlas Copco A+ B |
|
|
|
12 615 355 |
2 167 |
|
|
Swedbank |
|
|
|
11 883 469 |
2 151 |
|
|
Volvo B |
|
|
|
23 478 222 |
1 983 |
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
13 018 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Fem största utländska aktieinnehaven, Mkr |
|
|
|
Antal |
Verkligt värde |
||
ABB AG |
|
|
|
5 504 458 |
936 |
|
|
Samsung Electronics Co |
|
|
|
142 904 |
661 |
|
|
Novartis |
|
|
|
1 180 403 |
607 |
|
|
KDDI |
|
|
|
1 532 600 |
606 |
|
|
Taiwan Semiconductor |
|
|
|
11 393 118 |
588 |
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
3 398 |
|
En fullständig förteckning över samtliga noterade innehav vid halvårs- och helårsskiften finns på |
|
|
|||||
Första |
|
|
|
|
|
|
|
Not 8 – Aktier och andelar, onoterade |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Aktier och andelar, onoterade, Mkr |
|
|
|
Verkligt värde |
Verkligt värde |
||
Svenska onoterade aktier och andelar: intresse- och dotterbolag |
|
11 010 |
8 201 |
|
|||
Utländska onoterade aktier och andelar: intresse- och dotterbolag |
|
466 |
410 |
|
|||
Övriga onoterade aktier och andelar |
|
|
|
33 531 |
18 643 |
|
|
Totalt |
|
|
|
|
45 007 |
27 254 |
|
Svenska aktier och andelar, intresse- och dotterbolag |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ägarandel |
Verkligt |
||
Mkr |
Säte |
Org.nr |
Antal |
(kapital/röst1)) |
värde |
||
Vasakronan |
|
|
|
|
|
|
|
Holding AB |
Stockholm |
1 000 000 |
25% |
|
7 010 |
|
|
Cityhold Property AB |
Stockholm |
2 820 342 |
50% |
|
1 406 |
|
|
Willhem AB |
Göteborg |
100 000 |
100% |
|
2 594 |
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
11 010 |
|
Utländska aktier och andelar, intresse- och dotterbolag |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
Ägarandel |
Verkligt |
||
Mkr |
Säte |
Org.nr |
Antal |
(kapital/röst1)) |
värde |
||
First Australian Farmland |
|
|
|
|
|
|
|
Pty Ltd |
Australien |
155 718 013 |
15 000 000 |
100% |
|
197 |
|
ASE Holdings S.à.r.l |
Luxemburg |
B 169327 |
37 780 |
38% |
|
269 |
|
Totalt |
|
|
|
|
|
466 |
|
1) Ägarandel delas endast upp i det fall de avviker från varandra.
Första |
27 |
103
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 8 – Aktier och andelar, onoterade
|
|
|
|
Anskaffnings- |
Övriga onoterade aktier och andelar |
Säte |
Org.nr |
Andel |
värde, Mkr |
Innkap 3 Partners Sweden KB |
Göteborg |
11 |
27 |
|
Carve 1 |
Stockholm |
|
|
200 |
Aberdeen Asia III Property Fund of Funds |
Luxemburg |
|
38 |
59 |
Aberdeen European Secondaries Fund of Funds |
Luxemburg |
|
49 |
794 |
AMP Capital Shopping Centre Fund |
Sydney |
|
0 |
514 |
AQR MRP Offshore Fund L.P. |
Cayman Öarna |
|
100 |
628 |
Bridgewater Tailored All Weather Fund L.P. |
Cayman Öarna |
|
100 |
9 630 |
Cevian Capital II, Ltd |
Cayman Öarna |
|
1 |
369 |
CITIC Capital China Retail Properties Investment L.P. |
Cayman Öarna |
|
11 |
128 |
EDW Special Opportunities India LLC |
Mauritius |
|
17 |
249 |
First Hedge Investments I L.P |
Guernsey |
|
100 |
2 263 |
FIRST II Private Equity Investments, L.P. Inc |
Guernsey |
|
100 |
1 034 |
FIRST Private Equity Invstments, L.P. Inc |
Guernsey |
|
99 |
1 963 |
First Stockholm Global Private Equity, L.P |
USA |
|
100 |
187 |
Fourth Stockholm Global Private Equity L.P. |
Delaware, USA |
|
100 |
248 |
Innkap 3 AnnexePartners, L.P |
Guernsey |
|
11 |
3 |
Innkap 4 Partners L.P. |
Guernsey |
|
11 |
46 |
Investa Commercial Property Fund |
Australien |
|
6 |
565 |
Valad Polish Retail Sarl |
Luxemburg |
|
24 |
514 |
Second Stockholm Global Private Equity L.P |
USA |
|
99 |
1 100 |
Southern Pastures L.P. |
Nya Zeeland |
|
99 |
444 |
Third Stockholm Global Private Equity L.P |
USA |
|
99 |
397 |
Triangular Fund L.P |
Cayman Öarna |
|
100 |
8 477 |
Whitepeak Real Estate II L.P |
Jersey |
|
26 |
88 |
WP North America Private Equity II L.P |
USA |
|
99 |
886 |
WP North America Private Equity L.P |
USA |
|
99 |
1 664 |
Totalt |
|
|
|
32 477 |
Totalt verkligt värde övriga onoterade aktieandelar |
|
|
|
33 531 |
Not 9 – Obligationer och andra räntebärande tillgångar
|
||
Mkr |
Verkligt värde |
Verkligt värde |
Fördelning på emittenttyp |
|
|
Svenska Staten |
9 847 |
5 668 |
Svenska Kommuner |
274 |
|
Svenska bostadsinstitut |
8 220 |
9 126 |
Övriga svenska företag |
|
|
Finansiella företag |
9 705 |
10 917 |
13 285 |
15 747 |
|
Utländska stater |
22 818 |
28 380 |
Övriga utländska emittenter |
18 178 |
22 520 |
Totalt |
82 327 |
92 358 |
28 |
Första |
104
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
|
|
|
|
|
|
|
Räkenskaper |
|||
forts. Not 9 – Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
|
|
|
|
|
|
|
och noter |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Mkr |
|
|
Verkligt värde |
Verkligt värde |
||||||
Fördelning på instrumenttyp |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Realränteobligationer |
|
|
|
20 675 |
|
19 421 |
|
|
||
Övriga obligationer |
|
|
|
46 369 |
|
56 204 |
|
|
||
Statsskuldsväxlar |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Certifikat |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Övriga instrument |
|
|
|
15 283 |
|
16 733 |
|
|
||
Totalt |
|
|
82 327 |
|
92 358 |
|
|
|||
Not 10 – Derivat |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
Nominellt |
Verkligt |
|
|
Nominellt |
Verkligt |
|||
Derivatinstrument med positiva verkliga värden |
|
värde |
värde |
|
|
värde |
värde |
|||
Valutaterminer |
71 243 |
1 891 |
|
90 057 |
2 437 |
|
||||
Ränteterminer |
36 557 |
- |
|
44 179 |
0 |
|
|
|||
Aktieterminer |
5 967 |
2 |
|
2 437 |
3 |
|
||||
Swappar |
1 |
1 |
|
39 |
7 |
|
||||
Aktieoptioner |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Innehavda, sälj |
133 |
6 |
|
187 |
33 |
|
||||
– Innehavda, köp |
885 |
26 |
|
- |
0 |
|
||||
Totalt |
114 786 |
1 926 |
|
136 899 |
2 480 |
|
||||
varav clearat |
43 179 |
|
|
46 616 |
|
|
|
|||
Derivatinstrument med negativa verkliga värden |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Valutaterminer |
13 918 |
161 |
|
4 732 |
99 |
|
||||
Ränteterminer |
1 866 |
- |
|
6 710 |
0 |
|
||||
Aktieterminer |
1 529 |
- |
|
740 |
0 |
|
||||
Swappar |
8 |
8 |
|
1 |
0 |
|
||||
Aktieoptioner |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Utställda, köp |
186 |
26 |
|
501 |
36 |
|
||||
– Utställda, sälj |
1 229 |
46 |
|
989 |
66 |
|
||||
Totalt |
18 736 |
241 |
|
13 673 |
201 |
|
||||
varav clearat |
3 395 |
|
|
7 450 |
|
|
|
Ingen derivatposition med negativt verkligt värde har en löptid överstigande 12 mån.
Not 11 – Övriga tillgångar
|
Mkr |
2013 |
2012 |
|
|
Fondlikvider |
890 |
261 |
|
|
Fordran utländska skattemyndigheter |
90 |
66 |
|
|
Övriga tillgångar |
4 |
224 |
|
|
Totalt |
984 |
551 |
|
Första |
|
29 |
105
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper och noter
Not 12 – Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter
Mkr |
2013 |
2012 |
Upplupna ränteintäkter |
802 |
915 |
Upplupna utdelningar |
80 |
109 |
Övriga förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
9 |
11 |
Totalt |
891 |
1 035 |
Not 13 – Övriga skulder
Mkr |
2013 |
2012 |
Fondlikvider |
852 |
168 |
Övriga skulder |
16 |
237 |
Totalt |
868 |
405 |
Not 14 – Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader
Mkr |
2013 |
2012 |
Upplupen prestationsbaserad avgift |
0 |
0 |
Upplupna förvaltararvoden |
26 |
27 |
Övriga upplupna kostnader |
13 |
17 |
Totalt |
39 |
44 |
Not 15 – Fondkapital
Mkr |
2013 |
2012 |
Ingående fondkapital |
233 700 |
213 318 |
Nettobetalning mot pensionssystemet: |
|
|
Inbetalda pensionsavgifter |
56 839 |
55 441 |
Utbetalda pensionsmedel |
||
Överflyttning av pensionsrätter till EG |
||
Reglering av pensionsrätter |
3 |
1 |
Administrationsersättning till Pensionsmyndigheten |
||
Summa nettobetalning mot Pensionssystemet |
||
Årets resultat |
25 687 |
24 170 |
Utgående fondkapital |
252 507 |
233 700 |
30 |
Första |
106
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
|
|
|
|
Räkenskaper |
|
|
|
|
|
och noter |
|
Not 16 – Poster inom linjen |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
Mkr |
2013 |
|
2012 |
|
|
Panter och jämförliga säkerheter |
inga |
|
inga |
||
Utlånade värdepapper mot annan säkerhet1) |
363 |
|
24 |
|
|
Utlämnad säkerhet för terminsaffär |
1 678 |
|
2 137 |
|
|
Utlämnad säkerhet för |
136 |
|
|
|
|
Övriga ställd pant och jämförlig säkerhet |
2 177 |
|
2 161 |
|
|
Investeringsåtaganden onoterade innehav |
9 997 |
|
7 719 |
|
|
Åtaganden |
9 997 |
|
7 719 |
|
|
Totalt poster inom linjen |
12 174 |
|
9 880 |
|
|
1) |
Erhållna säkerheter för utlånade värdepapper |
383 |
|
26 |
|
2) |
Erhållna säkerhet för |
161 |
|
|
|
Not 17 – Finansiella instrument, pris- och värderingshierarki
I denna not lämnas upplysningar om hur verkligt värde bestäms för de finansiella instrument som fonden använder sig av. Fondernas redovisnings- och värderingsprinciper följer den internationella redovisningsstandarden. Syftet är att lämna information om finansiella tillgångars och skulders verkliga värde samt att säkerställa transparens och jämförbarhet mellan olika bolag. Detta innebär att upplysningarna om värderingen av tillgångar och skulder i balansräkningen tar hänsyn till om handel sker vid en aktiv eller inaktiv marknad samt om noterade priser finns till- gängliga vid värderingen.
FONDKAPITALETS VÄRDERING – MARKNADSNOTERADE TILLGÅNGAR
Den största delen av fondens tillgångar är marknadsnoterade med innebörden att de handlas på en aktiv marknad med priser som representerar faktiska och regelbundet förekommande marknadstransaktioner. Fondens marknads- noterade tillgångar värderas dagligen till noterade marknadspriser och utgörs av aktier, obligationer, derivat, fonder och valutor.
För så kallade
I perioder då likviditet för marknadsnoterade papper saknas på marknaden, krävs en ökad grad av subjektivitet vid värdering. Marknaden karaktäriseras vid sådana förhållanden av kraftigt ökade skillnader mellan köp och sälj- kurser, som även kan skilja markant mellan marknadsaktörer. Fonden har vid sådana tillfällen en konservativ värde- ringsansats.
FONDKAPITALETS VÄRDERING – ALTERNATIVA INVESTERINGAR
För tillgångar som inte värderas på en aktiv marknad tillämpas olika värderingsmetoder vid bestämning av verkligt värde. Verkligt värde motsvarar det pris som fastställs vid en normal försäljning mellan två oberoende parter. Första
Investeringar i onoterade hedgefonder och riskparitetsfonder värderas vanligtvis med en månads eftersläpning. Dessa fonder investerar i huvudsak i marknadsnoterade värdepapper. Värdering av fondandelar baseras på samma principer som för marknadsnoterade tillgångar.
Investeringar i private equity fonder värderas enligt IPEV:s rekommendationer (International Private Equity and Venture Capital Guidelines) eller likvärdiga principer. Enligt IPEV kan värderingen baseras på genomförda transaktioner, marknadsmässiga multipler vid värdering, nettotillgångarnas värde eller en diskontering av framtida
Första |
31 |
107
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 17 – Finansiella instrument, pris- och värderingshierarki
kassaflöde. Värderingen av fondens investeringar i private equity fonder baseras på senaste tillgängliga rapportering. Då rapporteringen från private equity fonder erhålles med en tidsmässig eftersläpning, baseras fondens bokslut i all- mänhet på rapportering per den 30 september 2013 justerad för kassaflöden för tiden därefter och fram till bok- slutdagen. I ett läge med lånsiktigt stigande avkastning på aktiemarknader innebär detta att fonden har en lägre vär- dering i bokslutet än den som senare inrapporteras från private equity förvaltare.
Investeringar i fastighetsbolag värderas enligt IFRS och branschpraxis fastställd i IPD:s rekommendationer. Vär- deringen bygger på en diskontering av framtida hyresintäkter, driftskostnader och försäljningspriser med marknads- mässiga avkastningskrav. Vad gäller värderingen av uppskjuten skatt i ett fastighetsbolag värderas denna till verkligt värde, det vill säga en diskontering av framtida skatteffekter med en ränta som är relevant för det enskilda bolaget.
Investeringar i fastighetsfonder värderas enligt rekommendationer från branschorgan såsom INREV.
VERKLIGT VÄRDE
Verkligt värde för ett finansiellt instrument definieras som det belopp till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras. Detta ska ske mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och som har ett intresse av att transaktionen genomförs. Beroende på vilken marknadsdata som finns tillgänglig vid värderingen av de finan- siella instrumenten delas dessa in i tre nivåer:
•Nivå 1: Ett finansiellt instrument tillhör nivå 1 om det finns noterade priser på aktiva marknader för identiska tillgångar och skulder.
•Nivå 2: Finansiella instrument som inte tillhör nivå 1 tillhör istället nivå 2 om det finns noterade priser på inak- tiva marknader eller om värdet kan härledas från noterade priser.
•Nivå 3: Instrumenten tillhör nivå 3 om de inte kan hänföras till nivå 1 eller nivå 2. I dessa fall kan inte observer- bara marknadsdata användas för värderingen. Värderingar baseras på information med hänsyn till omständig- heterna och kan kräva ett betydande mått av uppskattningar från fondledningen.
AKTIV MARKNAD
En aktiv marknad definieras av att noterade priser med lätthet och regelbundenhet finns tillgängliga på en börs, hos en handlare eller dylikt och att prissättning på transaktionerna skett enligt affärsmässiga villkor. I princip är det endast aktier för noterade företag, valutor samt räntebärande papper som är utgivna av stat, kommun, banker eller större företag som handlas på en aktiv marknad och därmed kan ingå i nivå 1. Att finansiella instrument handlas på en aktiv marknad är dock inte tillräckligt för att instrumentet ska räknas till nivå 1. Exempelvis handlas valutaderivat på mycket aktiva marknader men räknas till nivå 2 eftersom värdet måste härledas från priser på andra instrument.
INAKTIV MARKNAD
En inaktiv marknad kännetecknas av låg handelsvolym och att handelsaktiviteten är mycket lägre än på en aktiv marknad.Tillgängliga priser varierar kraftigt över tid eller mellan marknadsaktörerna. Priserna är ofta inaktuella.
Finansiella tillgångar, utgående balans |
Nivå 1, mkr |
Nivå 2, mkr |
Nivå 3, mkr |
Totalt |
Aktier och andelar, noterade |
119 599 |
- |
- |
119 599 |
Aktier och andelar, onoterade |
- |
722 |
44 285 |
45 007 |
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
72 527 |
2 472 |
7 328 |
82 327 |
Derivat |
- |
1 926 |
- |
1 926 |
Total summa tillgångar värderade till |
192 126 |
5 120 |
51 613 |
248 859 |
Finansiella skulder |
|
|
|
|
Derivat |
- |
- |
||
Total summa skulder värderade till |
- |
- |
||
Finansiella tillgångar och skulder |
192 126 |
4 879 |
51 613 |
248 618 |
32 |
Första |
108
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 17 – Finansiella instrument, pris- och värderingshierarki
Finansiella tillgångar, utgående balans |
Nivå 1, mkr |
Nivå 2, mkr |
Nivå 3, mkr |
Totalt |
Aktier och andelar, noterade |
109 403 |
0 |
0 |
109 403 |
Aktier och andelar, onoterade |
0 |
604 |
26 650 |
27 254 |
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
83 607 |
1 097 |
7 655 |
92 359 |
Derivat |
0 |
2 480 |
0 |
2 480 |
Total summa tillgångar värderade till |
193 010 |
4 181 |
34 305 |
231 496 |
Finansiella skulder |
|
|
|
|
Derivat |
0 |
0 |
||
Total summa skulder värderade till |
0 |
0 |
||
Finansiella tillgångar och skulder |
193 010 |
3 980 |
34 305 |
231 295 |
|
|
|
|
|
Förändring nivå 3, mkr |
|
|
2013 |
2012 |
Aktier och andelar, onoterade, ingående balans |
|
|
26 650 |
10 836 |
köp |
|
|
14 429 |
15 617 |
sälj |
|
|
||
värdeändring |
|
|
3 630 |
452 |
Förändring aktier och andelar, onoterade |
|
|
17 635 |
15 814 |
Aktier och andelar, onoterade, utgående balans |
|
|
44 285 |
26 650 |
Obligationer och andra räntebärande tillgångar, ingående balans |
|
7 655 |
6 492 |
|
köp |
|
|
440 |
2 033 |
sälj |
|
|
||
värdeändring |
|
|
13 |
|
Förändring obligationer och andra räntebärande tillgångar |
|
|
1 163 |
|
Obligationer och andra räntebärande tillgångar, utgående balans |
|
7 328 |
7 655 |
|
Sum förändring nivå 3 |
|
|
17308 |
16977 |
Av ovan redovisad värdeändring var 99 % (98 %) orealiserat per balansdagen.
Ingen omklassificering mellan nivåer 1, 2 och 3 har skett under året.
Fonden har en övervägande andel placeringar i nivå 1 där värderingen är hämtad från oberoende och välrenomme- rade värderingskällor.
RISKPROFILER
Alla placeringar på finansiella marknader innebär ett risktagande. De mest betydande riskerna kan delas in i tre grupper: investeringsrisker, förvaltningsrisker och operationella risker. Investeringsriskerna kan dessutom delas in i marknadsrisk, likviditetsrisk och kreditrisk. Fondens viktigaste investeringsrisk är marknadsrisken vilket är risken att värdet på en tillgång förändras. Marknadsrisken kan kvantifieras och brukar anges i standardavvikelse för avkast- ningen (volatilitet), value at risk, expected shortfall och andra mått.
Likviditetsrisken är risken att omsättningen i ett instrument är låg, vilket kan leda till en stor skillnad mellan köp- och säljkurser och därmed höga transaktionskostnader, eller att det inte är möjligt att sälja instrumentet vid den tidpunkt som önskas. Fondens aktieplaceringar sker på noterade marknader och har i de flesta fall en hög likvi- ditet. Alternativa investeringar har låg likviditet. I tabellen nedan redovisas förfallostrukturen för fondens obliga- tionsportfölj.
Kreditrisk uppstår vid investeringar i obligationer och risken för att emittenten inte kan fullgöra sina skyldig- heter och i värsta fall betalningsinställelse. Kreditrisk uppskattas av kreditratinginstitut. För att begränsa denna risk investerar fonden endast i liten omfattning i obligationer med sämre rating än BBB.
Kreditrisk uppstår även när det föreligger en risk att motparter inte fullgör sina åtaganden mot fonden. Mot- partsrisker uppstår vid handel med värdepapper och OTC kontrakt. För att begränsa denna risk limiteras och diver- sifieras denna handel. För motparter med handel i OTC kontrakt krävs hög kreditvärdighet från ratinginstitut och tecknade nettingavtal (ISDA avtal).
Första |
33 |
109
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 17 – Finansiella instrument, pris- och värderingshierarki
KÄNSLIGHETSANALYS: REDOVISNING AV MARKNADSRISK
PROGNOSTISERAD RISK
Tillgångarnas förväntade marknadsrisk presenteras i känslighetsanalysen enligt tabell nedan. Beräkningarna är gjorda utifrån fondens portföljsammansättning per 31 december 2013 och historiska marknadsavkastningar.
Känslighetsanalysen är gjord genom simulering av avkastningsutfall för fondens tillgångar. Det innebär att anta- ganden om normalfördelning inte behöver göras. Simuleringarna som redovisas i tabellen görs för ett kort riskper- spektiv. I simuleringen används ett års datahistorik och risken presenteras för en horisont om en dags värdeföränd- ring. Simuleringen utgår från en gemensam standard som Första, Andra,Tredje och Fjärde
Simuleringen visas med två olika men relaterade riskmått. Value at risk visar det resultat som fonden överträffar med 95 procents sannolikhet. Måttet expected shortfall estimerar storleken på den förlust som kan inträffa med 5 pro- cents sannolikhet. Expected shortfall visar den förväntade förlusten givet att förlusten är större än value at riskmåttet.
Fondens risk mätt som prognostiserad volatilitet uppgick till 6,7 procent i årstakt för fondens totala portfölj, samtliga tillgångar, per 31 december 2013.Tillgångsslaget valuta visar fondens sammantagna valutarisk medan övriga tillgångar i tabellen är säkrade för valutarisk.Tabellen visar diversifieringsvinsten som kommer av att fonden placerar i olika tillgångar som tillsammans minskar fondens risk för förlust jämfört med tillgångarnas risk var för sig.
REALISERAD RISK
Beräkningen av genomsnittlig realiserad risk görs utifrån en gemensam standard som Första, Andra,Tredje och Fjärde
Första
Första, Andra,Tredje och Fjärde
Känslighetsanalys, |
|
|
|
|
Expected |
Value at risk |
Expected |
|||
marknadsrisk |
Volatilitet |
Value at risk |
|
shortfall |
|
(95%), |
shortfall (5%), |
|||
Per 31 dec |
årstakt, % |
årstakt, mkr |
årstakt, mkr |
en dag, mkr |
en dag, mkr |
|||||
|
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
Aktier |
9,5 |
12,1 |
||||||||
Räntebärande |
1,8 |
1,6 |
||||||||
Alternativa investeringar |
9,7 |
13,3 |
||||||||
Valuta |
9,5 |
8,3 |
||||||||
Bidrag från diversifiering |
15 005 |
15 597 |
22018 |
21 101 |
931 |
967 |
1366 |
1 309 |
||
Likvidportföljen1) |
6,4 |
- |
- |
- |
- |
- |
||||
Portföljen totalt |
6,0 |
6,7 |
1) Dagligt marknadsnoterade tillgångar
Redovisning av obligationers förfallostruktur och kreditrisk visar enbart direkta innehav och inte indirekta innehav via olika finansiella instrument, exempelvis fonder och ETF. Vidare omfattar redovisningen inte korta fordrings- bevis på banker eller lån utgivna till fastighetsbolag som är dotter- eller intressebolag till fonden.
34 |
Första |
110
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
forts. Not 17 – Finansiella instrument, pris- och värderingshierarki
Likviditetsrisk (Förfallostruktur)
Löptid år, mkr |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Total balans, |
|
Per 31 dec |
|
< 1 |
1 < 3 |
3 < 5 |
5 < 10 |
> 10 |
|
mkr |
||||
|
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
2013 |
2012 |
Nominellt stat |
0 |
0 |
1 200 |
462 |
2 303 |
2 155 |
9 244 |
8 833 |
3 509 |
6 781 |
16 256 |
18 231 |
Nominellt kredit |
1 773 |
1 855 |
10 451 |
13 080 |
10 406 |
11 506 |
10 940 |
9 117 |
2 473 |
3 366 |
36 043 |
38 924 |
Realt |
155 |
0 |
4 860 |
1 405 |
3 258 |
3 915 |
7 878 |
6 520 |
4 611 |
7 589 |
20 762 |
19 429 |
Totalt |
1 928 |
1 855 |
16 511 |
14 947 |
15 967 |
17 576 |
28 062 |
24 470 |
10 593 |
17 736 |
73 061 |
76 584 |
REDOVISNING AV FÖRFALLOSTRUKTUR
Förfallostrukturen för obligationer presenteras i tabellen ovan. Fondens räntebärande tillgångar ger enligt nuvarande förfallostruktur inbetalningar till fonden som överstiger de utbetalningar till pensionssystemet som prognosticeras. Fonden kan därmed möta de prognosticerade kraven på utbetalningar till pensionssystemet.
REDOVISNING AV KREDITRISK
Kreditrisken för obligationer uppskattas via indelning i olika ratingklasser. Första Kreditrisk Rating, mkr Total balans AAA AA A BBB mkr 2013 2012 2013 2012 2013 2012 2013 2012 2013 2012 2013 2012 Nominellt stat 6 704 14 271 7 100 3 283 0 0 2 453 2 530 0 0 16 256 20 084 Nominellt kredit 11 151 20 958 6 350 6 637 8 651 8 065 3 272 6 132 6 619 130 36 043 41 922 Realt 9 243 9 549 7 985 1 717 0 0 3 534 3 312 0 0 20 762 14 578 Totalt 27 098 44 778 21 435 11 637 8 651 8 065 9 259 11 974 6 619 130 73 061 76 584 Redovisning av räntebärande värdepappers kreditrisk utifrån ratingbetyg utgivna av välrenommerade ratinginstitut. Första 35
111
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper |
STYRELSENS FÖRSÄKRAN |
|
och noter |
||
|
||
|
|
STYRELSENS FÖRSÄKRAN
Härmed försäkras att, såvitt vi känner till, årsredovisningen är upprättad i överensstämmelse med god redovisningssed och de av
|
Stockholm den 19 februari 2014 |
|
|||
|
Urban Karlström |
Annika Sundén |
|
||
|
Ordförande |
|
Vice ordförande |
|
|
Göran Arrius |
Ulf Axelson |
Anders Knape |
|||
Christina Lindenius |
Eva Redhe Ridderstad |
|
Per Nordberg |
Ola Pettersson |
|
|
Vår revisionsberättelse har lämnats den 20 februari 2014 |
|
|||
Jan Birgerson |
|
|
Peter Strandh |
||
Auktoriserad revisor |
|
|
Auktoriserad revisor |
||
Förordnad av regeringen |
|
|
Förordnad av regeringen |
36 |
Första |
112
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter REVISIONSBERÄTTELSE
REVISIONSBERÄTTELSE
För Första
RAPPORT OM ÅRSREDOVISNINGEN
Vi har utfört en revision av årsredovisningen för Första
STYRELSENS OCH VERKSTÄLLANDE DIREKTÖRENS ANSVAR FÖR ÅRSREDOVISNINGEN
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning som ger en rättvisande bild enligt lagen om allmänna pensionsfonder och för den interna kontroll som styrelsen och verkställande direktören bedömer är nödvändig för att upprätta en årsredovisning som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel.
REVISORNS ANSVAR
Vårt ansvar är att uttala oss om årsredovisningen på grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Auditing och god revisionssed i Sverige. Dessa standarder
kräver att vi följer yrkesetiska krav samt planerar och utför revisionen för att uppnå rimlig säkerhet att årsredovisningen inte innehåller väsentliga felaktigheter.
En revision innefattar att genom olika åtgärder inhämta revisionsbevis om belopp och annan infor- mation i årsredovisningen. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i årsredovisningen, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är rele- vanta för hur fonden upprättar årsredovisningen för att ge en rättvisande bild i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i fondens interna kontroll. En revision innefattar också en utvär- dering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i styrel- sens och verkställande direktörens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den över- gripande presentationen i årsredovisningen.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
UTTALANDEN
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder
Vi tillstyrker därför att resultaträkningen och balansräkningen fastställes.
38 |
Första |
113
Skr. 2013/14:130
Bilaga 3
Räkenskaper
och noter
RAPPORT OM ANDRA KRAV ENLIGT LAGAR OCH ANDRA FÖRFATTNINGAR
Utöver vår revision av årsredovisningen har vi även granskat inventeringen av de tillgångar som Första
STYRELSENS OCH VERKSTÄLLANDE DIREKTÖRENS ANSVAR
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för räkenskapshandlingarna samt för förvaltningen av fondens tillgångar enligt lagen om allmänna pensionsfonder.
REVISORNS ANSVAR
Vårt ansvar är att med rimlig säkerhet uttala oss om resultatet av vår granskning och inventeringen av de tillgångar som fonden förvaltar samt om förvaltningen i övrigt på grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i Sverige.
Som underlag för vårt uttalande om inventeringen av tillgångarna har vi granskat fondens inne- havsförteckning samt ett urval av underlagen för denna.
Som underlag för vårt uttalande om förvaltningen i övrigt har vi utöver vår revision av årsredovis- ningen granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i fonden för att kunna bedöma om någon styrelseledamot eller verkställande direktören har handlat i strid med lagen om allmänna pensionsfonder. Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för våra
uttalanden.
UTTALANDEN
Revisionen har inte givit anledning till anmärkning beträffande inventeringen av tillgångarna eller i övrigt avseende förvaltningen.
Stockholm den 20 februari 2014
Jan Birgerson |
Peter Strandh |
Auktoriserad revisor |
Auktoriserad revisor |
Förordnad av regeringen |
Förordnad av regeringen |
Första |
39 |
114
Andra
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Året i korthet
Årets utveckling innebär att Andra
•Fondkapitalet uppgick till 264,7 (241,5) mdkr den
31 december 2013 och belastades av ett nettoutflöde till pensionssystemet på
•Årets resultat uppgick till 30,1 (28,6) mdkr.
•Avkastningen på den totala portföljen uppgick till 12,8 (13,5) procent, exklusive provisionskostnader och
rörelsens kostnader. Inklusive dessa kostnader avkastade portföljen 12,7 (13,3) procent.
•Rörelsens kostnader, uttryckt som förvaltnings- kostnadsandel, var fortsatt låga och uppgick till 0,07 (0,07) procent.
•Den relativa avkastningen för fondens totala portfölj, exklusive alternativa investeringar och kostnader, uppgick till 0,4 (1,1) procent.
•Avkastningen för alternativa investeringar uppgick till 13,4 (13,9) procent.
Översikt sedan start
|
2013 |
2012 |
2011 |
2010 |
2009 |
2008 |
2007 |
2006 |
2005 |
2004 |
2003 |
2002 |
2001 |
Fondkapital, mnkr |
264 712 |
241 454 |
216 622 |
222 507 |
204 290 |
173 338 |
227 512 |
216 775 |
190 593 |
158 120 |
140 350 |
117 090 |
133 493 |
Årets resultat, mnkr |
30 138 |
28 620 |
22 258 |
34 858 |
8 718 |
24 506 |
29 568 |
16 119 |
20 693 |
||||
Avkastning total |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
portfölj före provisions- och |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
rörelsens kostnader, % |
12,8 |
13,5 |
11,2 |
20,6 |
4,2 |
13,0 |
18,7 |
11,6 |
17,8 |
||||
Relativ avkastning på noterade |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
tillgångar, exkl. alternativa |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
investeringar, provisions- och |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
rörelsekostnader, % * |
0,4 |
1,1 |
0,8 |
0,7 |
0,2 |
0,2 |
1,7 |
||||||
Aktiv risk ex post, % |
0,3 |
0,3 |
0,3 |
0,3 |
0,6 |
1,0 |
0,7 |
0,7 |
0,5 |
0,5 |
0,6 |
1,0 |
1,7 |
Valutaexponering, % |
23 |
20 |
16 |
12 |
10 |
12 |
11 |
12 |
11 |
10 |
8 |
7 |
10 |
Andel extern förvaltning, % |
25 |
29 |
29 |
23 |
24 |
22 |
24 |
17 |
28 |
37 |
45 |
38 |
82 |
* Relativ avkastning avser skillnad i avkastning mellan en portfölj och dess jämförelse- eller referensindex.
115
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Räkenskaper
Resultaträkning
Belopp i mnkr |
Not |
||
Rörelsens intäkter |
|
|
|
Räntenetto |
1 |
3 428 |
6 647 |
Erhållna utdelningar |
|
3 317 |
2 963 |
Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
2 |
24 753 |
15 557 |
Nettoresultat, onoterade aktier och andelar |
3 |
3 679 |
2 657 |
Nettoresultat, räntebärande tillgångar |
|
3 848 |
|
Nettoresultat, derivatinstrument |
|
1 241 |
|
Nettoresultat, valutakursförändringar |
|
||
Provisionskostnader, netto |
4 |
||
Summa rörelsens intäkter |
|
30 316 |
28 789 |
Rörelsens kostnader |
|
|
|
Personalkostnader |
5 |
||
Övriga administrationskostnader |
6 |
||
Summa rörelsens kostnader |
|
||
|
|
|
|
ÅRETS RESULTAT |
|
30 138 |
28 620 |
48 Andra
116
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Balansräkning
Belopp i mnkr |
Not |
||
TILLGÅNGAR |
|
|
|
Aktier och andelar |
|
|
|
Noterade |
7 |
129 335 |
109 747 |
Onoterade |
8 |
30 508 |
25 412 |
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
9 |
91 279 |
92 224 |
Derivatinstrument |
10 |
9 582 |
10 260 |
Kassa och bankmedel |
|
2 383 |
2 987 |
Övriga tillgångar |
11 |
951 |
184 |
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
12 |
1 656 |
1 740 |
SUMMA TILLGÅNGAR |
|
265 694 |
242 554 |
FONDKAPITAL OCH SKULDER |
|
|
|
Skulder |
|
|
|
Derivatinstrument |
10 |
897 |
873 |
Övriga skulder |
13 |
20 |
119 |
Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader |
14 |
65 |
108 |
Summa skulder |
|
982 |
1 100 |
Fondkapital |
15 |
|
|
Ingående fondkapital |
|
241 454 |
216 622 |
Nettobetalningar mot pensionssystemet |
|
||
Årets resultat |
|
30 138 |
28 620 |
Summa fondkapital |
|
264 712 |
241 454 |
|
|
|
|
SUMMA FONDKAPITAL OCH SKULDER |
|
265 694 |
242 554 |
Ställda panter, ansvarsförbindelser och åtaganden |
16 |
|
|
Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter |
|
1 067 |
1 879 |
Åtaganden |
|
8 650 |
8 650 |
Andra |
49 |
117
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Redovisnings- och värderingsprinciper
Redovisnings- och värderingsprinciper
Andra
Göteborg. Årsredovisning för räkenskapsåret 2013 har godkänts av styrelsen den 5 februari
2014. Resultaträkning och balansräkning ska fastställas av regeringen.
Enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder ska årsre- dovisningen upprättas med tillämpning av god redovisningssed, varvid de tillgångar som fondmedlen placerats i ska upptas till marknadsvärdet. Med denna utgångspunkt har Första till Fjärde
Fondernas redovisnings- och värderingsprinciper anpassas successivt till den internationella redovisningsstandarden, IFRS. Eftersom IFRS är under omfattande omarbetning, har anpass- ningen hittills inriktats mot informationskrav enligt IFRS 7 och IFRS 13. En fullständig anpassning till IFRS skulle inte väsentligt påverka redovisat resultat och kapital. Mot nu gällande IFRS är enda större skillnaden att koncernredovisning och kassaflödes- analys ej upprättas.
Affärsdagsredovisning
Transaktioner i värdepapper och derivatinstrument på penning- och obligationsmarknaden, aktiemarknaden och valutamarkna- den redovisas i balansräkningen per affärsdagen, det vill säga vid den tidpunkt då de väsentliga rättigheterna och därmed riskerna övergår mellan parterna. Fordran på eller skulden till motparten mellan affärsdag och likviddag redovisas under övriga tillgångar respektive övriga skulder. Övriga transaktioner, framför allt trans- aktioner avseende onoterade aktier, redovisas i balansräkningen per likviddagen, vilket överensstämmer med marknadspraxis.
Nettoredovisning
Nettoredovisning tillämpas för fondlikvider, repor och derivat- instrument i de fall det finns en legal rätt att kvitta transaktio- nerna och om avsikten är att avveckla dem samtidigt.
50 Andra
Omräkning av utländsk valuta
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till svenska kronor med den valutakurs som gäller på transaktionsdagen. På balans- dagen räknas tillgångar och skulder i utländsk valuta om till svenska kronor till balansdagens valutakurser.
Värdeförändringar på tillgångar och skulder i utländsk valuta uppdelas i en del som är hänförlig till värdeförändringen av till- gången eller skulden i lokal valuta och en del som är orsakad av valutakursförändringen. Valutakursresultat som uppstår vid för- ändring av valutakurs redovisas i resultaträkningen på raden Nettoresultat, valutakursförändringar.
Aktier i dotterbolag/intressebolag
Enligt lagen om allmänna pensionsfonder upptas aktier i dotter- bolag/intressebolag till verkligt värde. Verkligt värde bestäms enligt samma metoder som tillämpas för onoterade aktier och andelar. Krav på att upprätta koncernredovisning föreligger inte.
Värdering av finansiella instrument
Fondens samtliga placeringar värderas till verkligt värde varvid såväl realiserade som orealiserade värdeförändringar redovisas i resultaträkningen. I raderna Nettoresultat per tillgångsslag ingår således såväl realiserade som orealiserade resultat. I de fall hän- visning nedan sker till vald indexleverantör, se sidan 13 i årsredo- visningen för information kring aktuella index. Nedan beskrivs hur verkligt värde fastställs för fondens olika placeringar.
Noterade aktier och andelar
För aktier och andelar som är upptagna till handel vid en regle- rad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde uti- från balansdagens officiella marknadsnotering enligt fondens valda indexleverantör, oftast genomsnittskurs. Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. Erlagda courtagekostnader resultatförs under Netto- resultat, noterade aktier och andelar.
Onoterade aktier och andelar
För aktier och andelar som inte är upptagna till handel vid en reglerad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde baserat på värdering erhållen från motparten eller annan extern part. Värderingen uppdateras då ny värdering erhållits och jus- teras för eventuella kassaflöden fram till bokslutstillfället. I de fall fonden på goda grunder bedömer att värderingen är felak- tig sker en justering av erhållen värdering.
Värderingen avseende onoterade andelar följer IPEVs (Interna- tional Private Equity and Venture Capital Valuation Guidelines) principer eller likvärdiga värderingsprinciper och ska i första
118
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
hand vara baserat på transaktioner med tredje part, men även andra värderingsmetoder kan användas.
Värdering avseende onoterade fastighetsaktier baseras på en värdering enligt substansvärdemetoden i den mån aktien inte varit föremål för transaktioner på en andrahandsmarknad. En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastig- hetsbolag har skett i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Från och med 2013 värderas därmed uppskjutna skatte- skulder till ett värde som används vid fastighetstransaktioner, vilket skiljer sig mot den värdering som sker i redovisningen hos fastighetsbolagen. Den ändrade metoden för att beräkna verk- ligt värde har påverkat årets resultat, se vidare not 3 Nettoresul- tat, onoterade aktier och andelar.
Obligationer och andra räntebärande tillgångar
För obligationer och andra räntebärande tillgångar bestäms verk- ligt värde utifrån balansdagens officiella marknadsnotering (oftast köpkurs) enligt fondens valda indexleverantör. Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga marknadspriser inte finns att tillgå, värderas instru- mentet med hjälp av allmänt vedertagna värderingsmodeller som innebär att kassaflöden diskonteras till relevant värderingskurva.
Som ränteintäkt redovisas ränta beräknad enligt effektivränte- metoden baserat på upplupet anskaffningsvärde. Det upplupna anskaffningsvärdet är det diskonterade nuvärdet av framtida betalningar, där diskonteringsräntan utgörs av den effektiva rän- tan vid anskaffningstidpunkten. Detta innebär att förvärvade över- och undervärden periodiseras under återstående löptid eller till nästa räntejusteringstillfälle och ingår i redovisad ränteintäkt.
Derivatinstrument
För derivatinstrument bestäms verkligt värde baserat på note- ringar vid årets slut. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga marknadspriser inte finns att tillgå, värderas instrumentet med hjälp av allmänt vedertagna värde- ringsmodeller där indata utgörs av observerbara marknadsdata.
Derivatkontrakt med positivt verkligt värde per balansdagen redovisas som tillgångar medan kontrakt med negativt verkligt värde redovisas som skulder. Skillnaden mellan terminskurs och avistakurs för valutaterminer periodiseras linjärt över termins- kontraktets löptid och redovisas som ränta.
Återköpstransaktioner
Vid äkta återköpstransaktion, så kallad repa, redovisas såld till- gång fortsatt i balansräkningen och erhållen likvid redovisas som skuld. Det sålda värdepappret redovisas som ställd pant inom lin- jen i balansräkningen. Skillnaden mellan likvid i avistaledet och terminsledet periodiseras över löptiden och redovisas som ränta.
Värdepapperslån
Utlånade värdepapper redovisas i balansräkningen till verkligt värde medan erhållen ersättning för utlåningen redovisas som ränteintäkt i resultaträkningen. Erhållna säkerheter för utlånade värdepapper kan bestå av värdepapper och/eller kontanter. I de fall Andra
Poster som redovisas direkt mot fondkapitalet
In- och utbetalningar som har skett mot pensionssystemet redo- visas direkt mot fondkapitalet.
Provisionskostnader
Provisionskostnader redovisas i resultaträkningen som en avdragspost under Rörelsens intäkter. De utgörs av direkta transaktionskostnader såsom depåbanksarvoden och fasta arvo- den till externa förvaltare samt fasta avgifter för noterade fon- der. Prestationsbaserade arvoden, som utgår när förvaltare upp- når en avkastning utöver överenskommen nivå där vinstdelning tillämpas, redovisas som avgående post under nettoresultat för aktuellt tillgångsslag i resultaträkningen.
Förvaltararvoden för onoterade aktier och andelar, för vilka återbetalning medges före vinstdelning och där återbetalning bedöms som sannolik, redovisas som anskaffningskostnad och kommer därmed ingå i det orealiserade resultatet. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader.
Rörelsens kostnader
Samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden, redovisas under rörelsens kostnader. Investeringar i inventarier samt egenutveck- lad och förvärvad programvara kostnadsförs i normalfallet löpande.
Skatter
Andra
Skatt på utdelningar och kupongskatter som påförs i vissa länder nettoredovisas i resultaträkningen under respektive intäktsslag.
Fonden är från och med 2012 registrerad till mervärdesskatt och därmed skattskyldig till mervärdesskatt för förvärv från utlan- det. Fonden har inte rätt att återfå betald mervärdesskatt. Kost- nadsförd mervärdesskatt inkluderas i respektive kostnadspost.
Andra |
51 |
119
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Noter
Noter till resultat- och balansräkningarna
1 Räntenetto
Belopp i mnkr |
|||
Ränteintäkter |
|
|
|
Obligationer och andra |
|
|
|
räntebärande tillgångar |
2 248 |
3 337 |
|
Derivatinstrument |
4 458 |
4 471 |
|
Övriga ränteintäkter |
89 |
60 |
|
Summa ränteintäkter |
6 795 |
7 868 |
|
Räntekostnader |
|
|
|
Derivatinstrument |
|||
Övriga räntekostnader |
|||
Summa räntekostnader |
|||
Räntenetto |
3 428 |
6 647 |
|
2 |
|
|
|
Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
|
||
Belopp i mnkr |
|||
Resultat noterade aktier och andelar |
24 823 |
15 614 |
|
avdrag courtage |
|||
Nettoresultat, noterade aktier |
|
|
|
och andelar |
24 753 |
15 557 |
3 Nettoresultat, onoterade aktier och andelar
Belopp i mnkr |
||
Realisationsresultat |
565 |
748 |
Orealiserade värdeförändringar* |
3 114 |
1 909 |
Nettoresultat, onoterade aktier |
|
|
och andelar |
3 679 |
2 657 |
*Orealiserade värdeförändringar inkluderar under 2013 återbetald management fee om 138 (172) mnkr.
En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Från och med 2013 värderas därmed uppskjutna skatteskulder till ett värde som används vid fastighetstransaktioner, vilket skiljer sig mot den värdering som sker i redovisningen hos fastighetsbolagen. Den ändrade metoden för att beräkna verkligt värde har påverkat årets resultat med 969 mnkr, varav 766 mnkr bedöms hänförligt till tidigare år. Resultateffekten är främst hänförlig till fondens innehav i Vasakronan.
4 Provisionskostnader, netto
Belopp i mnkr |
||
Externa förvaltningsarvoden, |
|
|
noterade tillgångar |
226 |
189 |
Externa förvaltningsarvoden, |
|
|
onoterade tillgångar |
4 |
4 |
Övriga provisionskostnader inklusive |
|
|
depåbankskostnader |
15 |
10 |
Summa provisionskostnader |
245 |
203 |
I Provisionskostnader ingår ej prestationsbaserade kostnader. Prestations- baserade kostnader har under året uppgått till 74 (60) mnkr och reducerar nettoresultatet för respektive tillgångsslag. Externa förvaltararvoden för onoterade tillgångar redovisas under provisionskostnader i den mån avta- len ej medger återbetalning före vinstdelning i samband med framtida vinstgivande avyttringar.
Under året har totalt 161 (149) mnkr erlagts i förvaltararvoden avse- ende onoterade tillgångar. Av dessa avser 157 (145) mnkr avtal som med- ger återbetalning av erlagda förvaltningsarvoden före vinstdelning vid avyttring. Dessa redovisas som en del av tillgångens anskaffningsvärde.
52 Andra
120
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Fondkapitalets fördelning mellan externa förvaltningsmandat och intern förvaltning den 31 december 2013, mnkr
|
|
|
Genomsnittligt för- |
% av |
Extern förvalt- |
|
Mandat |
|
Jämförelseindex |
valtat kapital 2013 |
Marknadsvärde |
fondkapital |
ningskostnad |
Externa diskretionära förvaltningsmandat |
|
|
|
|
|
|
Aktiemandat |
|
|
|
|
|
|
Aktiv förvaltning |
|
|
|
|
|
|
MFS |
Globala aktier |
MSCI World |
7 632 |
8 473 |
|
|
APS |
Kinesiska aktier |
MSCI China A |
646 |
646 |
|
|
Cephei |
Kinesiska aktier |
MSCI China A |
647 |
647 |
|
|
Summa |
|
|
8 925 |
9 766 |
4 |
30 |
Räntemandat |
|
|
|
|
|
|
Aktiv förvaltning |
|
|
|
|
|
|
Rogge |
Globalt kreditmandat |
Barclays Global Credit |
4 718 |
4 694 |
|
|
Pimco |
Globalt kreditmandat |
Barclays Global Credit |
4 757 |
5 279 |
|
|
Standish |
Globalt kreditmandat |
Barclays Global Credit |
4 843 |
5 246 |
|
|
Summa |
|
|
14 318 |
15 219 |
6 |
31 |
|
|
|
|
|
|
|
Aktiv förvaltning |
|
|
|
|
|
|
First Quadrant |
|
|
|
|
|
3 |
Totalt externa diskretionära förvaltningsmandat |
|
23 243 |
24 985 |
10 |
64 |
|
Investeringar i noterade externa fonder |
|
|
|
|
|
|
Aktiefonder |
|
enligt resp. fond |
17 336 |
6 986 |
|
|
Räntefonder |
|
enligt resp. fond |
22 514 |
18 236 |
|
|
|
enligt resp. fond |
2 094 |
1 261 |
|
|
|
Totalt investeringar i noterade externa fonder |
|
41 944 |
26 483 |
10 |
162 |
|
Investeringar i onoterade riskkapitalfonder, skogs- och jordbruksfastigheter |
13 016 |
14 039 |
5 |
4 |
||
SUMMA EXTERNT FÖRVALTAT KAPITAL OCH FÖRVALTNINGSKOSTNADER |
78 203 |
65 507 |
25 |
230 |
||
Interna förvaltningsmandat |
|
|
|
|
|
|
Noterade aktier och andelar |
|
SBX, SEW, CSRX, MSCI |
|
117 975 |
|
|
Räntemandat inklusive konvertibler i alternativa investeringar |
SHB, Barclays, JP Morgan |
|
59 419 |
|
|
|
Kassa och bankmedel |
|
|
|
|
|
|
Onoterade aktier i intressebolag, inklusive förlagslån |
|
|
21 914 |
|
|
|
SUMMA INTERNT FÖRVALTAT KAPITAL |
|
|
199 205 |
75 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Övriga tillgångar och skulder |
|
|
|
0 |
|
|
TOTAL FONDFÖRMÖGENHET |
|
|
|
264 712 |
100 |
|
* Marknadsvärde inklusive allokerad likviditet, derivat och upplupna räntor. |
|
|
|
|
|
Andra |
53 |
121
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Noter
5 Personal
|
2013 |
|
|
|
|
2012 |
|
Antal anställda |
Totalt |
Män |
Kvinnor |
|
Totalt |
Män |
Kvinnor |
Medelantal anställda |
60 |
38 |
22 |
59 |
37 |
22 |
Antal anställda den 31 december* |
59 |
37 |
22 |
60 |
37 |
23 |
Antal personer i ledningsgruppen den 31 december |
7 |
5 |
2 |
7 |
5 |
2 |
* Vid utgången av 2013 hade fonden 59 tillsvidareanställda. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sociala |
|
|
|
|
|
kostnader inkl. |
|
Personalkostnader i tkr, 2013 |
Löner och arvoden |
Rörlig ersättning |
Pensionskostnader |
särskild löneskatt |
Summa |
Styrelseordförande |
104 |
– |
– |
34 |
138 |
Vd |
3 083 |
– |
1 233 |
1 288 |
5 604 |
Styrelsen exklusive ordförande |
609 |
– |
– |
191 |
800 |
Ledningsgruppen exkl. vd |
|
|
|
|
|
Kapitalförvaltningschef |
2 769 |
– |
781 |
1 080 |
4 630 |
Chef Affärsstöd |
1 422 |
– |
643 |
616 |
2 681 |
Chefstrateg |
2 156 |
– |
792 |
888 |
3 836 |
Chefsjurist |
2 039 |
– |
612 |
807 |
3 458 |
Chef Kommunikation & HR |
1 572 |
– |
694 |
697 |
2 963 |
Chef Risk och Avkastningsanalys |
1 516 |
– |
480 |
593 |
2 589 |
Övriga anställda |
43 298 |
4 466 |
16 007 |
18 624 |
82 395 |
Summa |
58 568 |
4 466 |
21 242 |
24 818 |
109 094 |
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
3 283 |
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
112 377 |
|
|
|
|
Sociala |
|
|
|
|
|
kostnader inkl. |
|
Personalkostnader i tkr, 2012 |
Löner och arvoden |
Rörlig ersättning |
Pensionskostnader |
särskild löneskatt |
Summa |
Styrelseordförande |
100 |
– |
– |
32 |
132 |
Vd |
2 834 |
– |
1 078 |
1 170 |
5 082 |
Styrelsen exklusive ordförande |
305 |
– |
– |
95 |
400 |
Ledningsgruppen exkl. vd |
|
|
|
|
|
Kapitalförvaltningschef |
2 601 |
– |
781 |
1 027 |
4 409 |
Chef Affärsstöd |
1 261 |
– |
565 |
549 |
2 375 |
Chefstrateg |
2 262 |
– |
716 |
903 |
3 881 |
Chefsjurist |
1 965 |
– |
611 |
784 |
3 360 |
Chef Kommunikation & HR |
1 506 |
– |
646 |
663 |
2 815 |
Chef Risk och Avkastningsanalys |
1 234 |
– |
680 |
554 |
2 468 |
Övriga anställda |
40 734 |
1 734 |
14 647 |
16 732 |
73 847 |
Summa |
54 802 |
1 734 |
19 724 |
22 509 |
98 769 |
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
2 482 |
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
101 251 |
Styrelse
Arvoden och andra ersättningar till styrelseledamöterna bestäms av reger- ingen. Ersättningen uppgår per år till 100 000 kronor för ordföranden, 75 000 kronor för vice ordföranden och 50 000 kronor till övriga ledamöter. Regeringen har fattat beslut om att ersättning kan utgå med sammanlagt 100 000 kronor för utskottsarbete. Inga arvoden har utgått för styrelse-
medlemmars arbete i Ersättningsutskottet. För arbete i Riskutskottet har utgått ersättning med 30 000 kronor till ordföranden och 25 000 kronor till ledamot. För arbete i Revisionsutskottet har utgått ersättning med 20 000 kronor till ordföranden och 15 000 kronor till ledamot.
54 Andra
122
Styrelseledamöters övriga styrelseuppdrag
Se sidan 70.
Vd
I vds anställningsavtal förbinder sig fonden att betala premier för tjänste- pensions- och sjukförsäkring med pensionsålder 65 med en årlig premie motsvarande 30 procent av bruttolönen. Vid uppsägning från fondens sida äger vd rätt till avgångsvederlag, motsvarande 18 månadslöner utöver lön under uppsägningstiden om 6 månader, reducerat med inkomst från ny anställning. Avgångsvederlaget beräknas på den kontanta månadslönen vid uppsägningstidens utgång. Erhållna förmåner för vd uppgår till 66 (59) tkr.
Ledningsgrupp
Utöver lön, andra ersättningar och pension har ledningsgruppen erhållit förmåner enligt följande särredovisning: Kapitalförvaltningschef 66 (32) tkr, Chef för Affärsstöd 44 (49) tkr, Chefstrateg 58 (60) tkr, Chefsjurist 58 (58) tkr, Chef Kommunikation & HR 61 (59) tkr, Chef Risk och Avkastningsanalys 1 (3) tkr. Medlemmar i ledningsgruppen omfattas ej av programmet för prestationsbaserad rörlig ersättning. För ledande befattningshavare gäller pensionsavtalet mellan BAO och JUSEK/CR/CF (SACO). Regeringens riktlin- jer anger 6 månaders uppsägningstid med 18 månaders avgångsvederlag för ledande befattningshavare. För ledande befattningshavare på Andra
Löneväxling
Samtliga anställda ges möjlighet att löneväxla lön mot pension.
Rörlig ersättning
Styrelsen har beslutat om ett program för rörlig ersättning i linje med regeringens riktlinjer. Under 2013 innefattade Andra
Berednings- och beslutsprocess
Styrelsearvoden fastställs av regeringen. Styrelsen fastställer vds lön och riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare.
Regeringens riktlinjer
Andra
Styrelsens bedömning är att ersättningsnivåerna till såväl ledande befattningshavare som fondens övriga medarbetare är rimliga, väl avvägda, konkurrenskraftiga, takbestämda och ändamålsenliga samt bidrar till en god etik och organisationskultur. Ersättningarna är inte löneledande i förhållande till jämförbara institut utan präglas av måttfullhet och faller väl inom den utgångspunkt som styrelsen angivit för ersättningar till de anställda. Styrelsen anser att fonden följer regeringens riktlinjer vad avser ersättningar, förutom ovan nämnda undantag om uppsägningstid. Den sammanlagda kostnaden vid en uppsägning ryms dock med god marginal inom regeringens riktlinjer. Mer information finns på www.ap2.se
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
6
Belopp i mnkr |
||
Lokalkostnader |
5 |
5 |
Informations- och |
38 |
40 |
Köpta tjänster |
10 |
10 |
Övriga kostnader |
13 |
13 |
Summa övriga |
|
|
administrationskostnader |
66 |
68 |
Arvoden till revisorerna |
|
|
Revisionsuppdrag |
|
|
EY |
0,72 |
0,76 |
Revisionsverksamhet utöver |
|
|
revisionsuppdraget |
|
|
EY |
0,09 |
0,09 |
Summa ersättning till EY |
0,81 |
0,85 |
7
Belopp i mnkr |
Svenska aktier |
31 236 |
27 080 |
Utländska aktier |
89 852 |
63 395 |
Andelar i utländska fonder* |
8 247 |
19 272 |
Summa aktier och andelar, noterade |
129 335 |
109 747 |
* varav andelar i blandfonder |
1 259 |
2 056 |
Andra |
||
valtning värdepappersutlåning. Utlåningen avser utländska aktier och sker |
||
till motparter som har hög kreditvärdighet och som ställer säkerhet mot- |
||
svarande cirka 105 procent av utlånade värdepappers marknadsvärde. |
||
Administrationen av såväl lån som säkerhetshantering har flyttats från |
||
fondens depåbank till en extern aktör under 2013 som ett led i att |
||
utveckla fondens värdepapperslån till ett mer aktivt affärsområde. Diskus- |
||
sioner förs med ytterligare en aktör, då fonden anser att detta kan förvän- |
||
tas bidra till god riskspridning och ökad avkastning från värdepapperslån. |
||
Under 2013 uppgick de totala intäkterna från värdepappersutlåningen till |
||
35 mnkr. Intäkterna gav ett positivt bidrag till fondens relativa avkastning |
||
och redovisas som ränteintäkter i resultaträkningen. Erhållen säkerhet för |
||
utlånade värdepapper redovisas i not 16. |
|
|
Specifikation över de värdemässigt 20 största svenska och utländska |
||
innehaven återfinns på sidorna |
|
|
En komplett förteckning över svenska och utländska innehav återfinns |
||
på fondens hemsida www.ap2.se |
|
|
8
Belopp i mnkr |
||
Aktier i svenska intresseföretag |
13 682 |
11 391 |
Aktier i utländska intresseföretag |
4 872 |
3 664 |
Aktier i övriga onoterade svenska företag |
10 |
23 |
Aktier i övriga onoterade utländska företag |
11 944 |
10 334 |
Summa aktier och andelar, onoterade |
30 508 |
25 412 |
Andra |
55 |
123
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Noter
forts. Not 8
|
|
|
|
Ägarandel |
|
|
||
Belopp i mnkr |
Org nr |
Säte |
Antal aktier |
kapital/röster, % |
Verkligt värde |
Verkligt värde |
Eget kapital |
Resultat |
Svenska aktier och andelar, |
|
|
|
|
|
|
|
|
intresse- och dotterbolag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Cityhold Property AB |
Stockholm |
2 820 342 |
50 |
1 406 |
1 116 |
2 232* |
||
NS Holding AB |
Sundsvall |
1 819 884 |
50 |
5 266 |
5 143 |
6 996* |
16* |
|
Vasakronan Holding AB |
Stockholm |
1 000 000 |
25 |
7 010 |
5 131 |
24 357** |
3 844** |
|
Utländska aktier och andelar, |
|
|
|
|
|
|
|
|
intresse- och dotterbolag |
|
|
|
|
|
|
|
|
U.S Office Holding LP |
|
New York, USA |
|
41 |
2 785 |
2 583 |
|
|
TIAA |
|
New York, USA |
|
23 |
2 087 |
1 081 |
|
|
|
|
|
||
|
|
Ägarandel |
Anskaff- |
Anskaff- |
Belopp i mnkr |
Säte |
i kapital, % |
ningsvärde |
ningsvärde |
Övriga onoterade svenska aktier och andelar |
|
|
|
|
EQT Northern Europe KB |
Stockholm |
1 |
63 |
64 |
Swedstart Life Science KB |
Stockholm |
5 |
10 |
10 |
Swedstart Tech KB |
Stockholm |
3 |
8 |
9 |
Fem största innehaven i övriga onoterade utländska aktier och andelar |
|
|
|
|
Pathway Private Equity Fund IXB |
USA |
99 |
1 158 |
1 142 |
Pathway Private Equity Fund IXC |
USA |
99 |
755 |
646 |
Pathway Private Equity Fund IX |
USA |
99 |
634 |
666 |
Nordic Capital VI |
Jersey |
3 |
390 |
424 |
Nordic Capital VII |
Jersey |
1 |
376 |
366 |
* Avser offentliggjorda siffror per
Se not 3 för ändrad metod för beräkning av verkligt värde för onoterade fastighetsbolag.
En komplett förteckning över övriga svenska och utländska onoterade innehav återfinns på fondens hemsida www.ap2.se
9 Obligationer och andra räntebärande tillgångar
|
|||
Belopp i mnkr |
Verkligt värde |
|
Verkligt värde |
Svenska staten |
10 208 |
10 862 |
|
Svenska kommuner |
40 |
1 150 |
|
Svenska bostadsinstitut |
19 251 |
17 034 |
|
Övriga svenska emittenter |
|
|
|
Finansiella företag |
11 618 |
9 948 |
|
3 012 |
3 838 |
||
Utländska stater |
5 059 |
8 130 |
|
Övriga utländska emittenter |
40 673 |
39 582 |
|
Dagslån |
1 418 |
1 680 |
|
Summa |
91 279 |
92 224 |
|
Övriga obligationer |
68 620 |
65 919 |
|
Certifikat |
– |
1 939 |
|
Onoterade lån |
3 000 |
3 781 |
|
Andelar i utländska räntefonder |
18 241 |
18 905 |
|
Dagslån |
1 418 |
1 680 |
|
Summa |
91 279 |
92 224 |
|
|
|
|
|
56 Andra
124
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
10
|
|
|
|
|
|
||
|
Nominellt |
Verkligt värde |
Verkligt värde |
|
Nominellt |
Verkligt värde |
Verkligt värde |
Belopp i mnkr |
belopp* |
Positivt |
Negativt |
|
belopp* |
Positivt |
Negativt |
Aktierelaterade instrument |
|
|
|
|
|
|
|
Optioner, innehavd |
3 |
3 |
– |
0 |
17 |
– |
|
Optioner, utställd |
3 |
– |
13 |
0 |
– |
0 |
|
Terminer |
6 |
109 |
0 |
7 |
37 |
0 |
|
Avkastningstermin |
6 423 |
7 027 |
– |
6 505 |
7 123 |
– |
|
Summa |
6 435 |
7 139 |
13 |
6 512 |
7 177 |
0 |
|
varav clearat |
12 |
|
|
8 |
|
|
|
Ränterelaterade instrument |
|
|
|
|
|
|
|
Optioner, innehavd |
106 |
29 |
11 |
|
– |
– |
– |
Optioner, utställd |
213 |
16 |
27 |
180 |
24 |
23 |
|
FRA/Terminer |
122 023 |
44 |
18 |
129 529 |
26 |
13 |
|
Swappar |
1 000 |
76 |
– |
1 000 |
12 |
– |
|
Summa |
123 342 |
165 |
56 |
130 709 |
62 |
36 |
|
varav clearat |
122 333 |
|
|
129 700 |
|
|
|
Valutarelaterade instrument |
|
|
|
|
|
|
|
Optioner, innehavd |
6 590 |
9 |
– |
400 |
3 |
– |
|
Optioner, utställd |
6 239 |
– |
5 |
1 247 |
– |
1 |
|
Terminer |
176 766 |
2 269 |
823 |
207 093 |
3 018 |
836 |
|
Summa |
189 595 |
2 278 |
828 |
208 740 |
3 021 |
837 |
|
varav clearat |
– |
|
|
|
– |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Summa derivatinstrument |
319 372 |
9 582 |
897 |
345 961 |
10 260 |
873 |
* Med nominellt belopp avses antal kontrakt multiplicerat med kontraktsbeloppet för derivatinstrumentens absoluta tal. Beloppet inkluderar därmed såväl köpta som sålda kontrakt brutto.
Samtliga derivat med negativa värden har en löptid understigande ett år. Utställda säljoptioner är del i en strategi som reducerar fondens totala risk. Nettoposition av säljoptioner har en begränsad maxförlust. För sålda valu- taoptioner har fonden alltid ett leveranskrav att uppfylla förpliktelserna enligt optionskontraktet, det vill säga när fonden sålt en valutaoption har köparen rätt att utnyttja den oavsett om det är fördelaktigt eller ej jämfört med aktuell valutakurs. För övriga utställda säljoptioner har fonden inga leveranskrav.
Användning av derivatinstrument
Det primära sättet att valutasäkra fondens portföljer är via derivat. Andra skäl till att använda sig av derivat är för att effektivisera förvaltningen, skapa mervärde och reducera risk. Andra
•Valutaderivat – terminer och optioner – för hantering av fondens valutaexponering.
•Aktiederivat – främst standardiserade aktieindexterminer – för effektiv rebalansering av portföljen och vid positionstagande i den taktiska tillgångsallokeringen.
•Räntederivat – främst standardiserade ränteterminer och ränteswappar
– för rebalansering, taktisk tillgångsallokering och för hantering av fondens ränterisk. Begränsat utnyttjande av ränteoptioner i syfte att positionera fonden mot ränterisk.
•Strukturerade derivat – ej renodlat exponerade mot ett tillgångsslag – exempelvis utdelningsterminer. Derivaten används för att skapa relativ avkastning.
•Inom ramen för fondens
Exponering i derivatinstrument följs upp och analyseras löpande. Aktie- och räntederivat handlas företrädesvis på standardiserade marknader i clearade produkter, varför motpartsriskerna enbart är mot clearinginstitu- tet. Handeln med valuta- och kreditmarknadens derivatinstrument är inte standardiserad och därmed finns såväl motparts- som leveransrisker gent- emot fondens motparter.
Vd godkänner och sätter limiter för de motparter som fonden använder för ej standardiserade produkter och exponeringen bevakas löpande. För
Andra |
57 |
125
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Noter
11 Övriga tillgångar
Belopp i mnkr |
Fordringar sålda ej likviderade tillgångar |
947 |
|
180 |
|
Övriga fordringar |
4 |
|
4 |
|
Totalt |
951 |
|
184 |
|
12 |
|
|
|
|
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
|
|||
Belopp i mnkr |
|
|||
Upplupna ränteintäkter |
1 496 |
|
1 621 |
|
Upplupna utdelningar |
77 |
|
57 |
|
Restitutioner |
56 |
|
36 |
|
Övriga förutbetalda kostnader |
|
|
|
|
och upplupna intäkter |
27 |
|
26 |
|
Totalt |
1 656 |
|
1 740 |
15 Fondkapital
Belopp i mnkr |
||
Ingående fondkapital |
241 454 |
216 622 |
Nettobetalningar mot |
|
|
pensionssystemet |
|
|
Inbetalda pensionsavgifter |
56 839 |
55 441 |
Utbetalda pensionsmedel till |
|
|
Pensionsmyndigheten |
||
Överflyttning av pensionsrätter till EG |
||
Reglering av pensionsrätter avseende |
|
|
tidigare år |
3 |
1 |
Administrationsersättning till |
|
|
Pensionsmyndigheten |
||
Summa nettobetalningar mot |
|
|
pensionssystemet |
||
Årets resultat |
30 138 |
28 620 |
Utgående fondkapital |
264 712 |
241 454 |
13 Övriga skulder
Belopp i mnkr |
|
|||
Skulder köpta ej likviderade tillgångar |
5 |
|
104 |
|
Leverantörsskulder |
7 |
|
8 |
|
Övriga skulder |
8 |
|
7 |
|
Totalt |
20 |
|
119 |
|
14 |
|
|
|
|
Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader |
|
|||
Belopp i mnkr |
|
|||
Upplupna externa förvaltararvoden |
19 |
|
37 |
|
Upplupen räntekostnad på valutaterminer |
20 |
|
50 |
|
Övriga upplupna kostnader |
26 |
|
21 |
|
Totalt |
65 |
|
108 |
58 Andra
16 Ställda panter, ansvarsförbindelser och åtaganden
Belopp i mnkr |
||
Övriga ställda panter och |
|
|
jämförliga säkerheter |
|
|
Utlånade värdepapper mot erhållen |
|
|
säkerhet i form av värdepapper och |
|
|
kontantsäkerhet* |
739 |
1 434 |
Ställda säkerheter avseende |
|
|
börsclearade derivatavtal |
328 |
445 |
Åtagande |
|
|
Åtagande om framtida investeringar |
|
|
avseende onoterade innehav |
8 650 |
8 650 |
* Erhållna säkerheter för utlånade värdepapper uppgår till 788 (1 490) mnkr.
126
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
17
Fondkapitalets värdering – Marknadsnoterade tillgångar
Den största delen av fondens tillgångar är marknadsnoterade med inne- börden att de handlas på en aktiv marknad med priser som representerar faktiska och regelbundet förekommande marknadstransaktioner. Fondens marknadsnoterade tillgångar värderas dagligen till noterade marknads- priser och utgörs av aktier, obligationer, derivat, fonder och valutor.
För så kallade
För övriga
I perioder då likviditet för marknadsnoterade papper saknas på markna- den, krävs en ökad grad av subjektivitet vid värdering. Marknaden karak- täriseras vid sådana förhållanden av kraftigt ökade skillnader mellan köp- och säljkurser, som även kan skilja markant mellan marknadsaktörer. Andra
Fondkapitalets värdering – Alternativa investeringar
För tillgångar som ej värderas på en aktiv marknad tillämpas olika värde- ringstekniker för framtagande av ett vid värderingstidpunkten verkligt värde.
Värdet bedöms motsvara det pris till vilket en transaktion mellan kun- niga, sinsemellan oberoende, parter kan genomföras. Dessa icke mark- nadsnoterade tillgångar utgörs för Andra
Riskkapitalfonder värderas enligt IPEVs principer (International Private Equity and Venture Capital Valuation Guidelines) eller likvärdiga värde- ringsprinciper och ska i första hand vara baserade på transaktioner med tredje part, men även andra värderingsmetoder kan användas. Huvudsakli-
Validering av värderingar inom Private equity, mnkr
12 000
9 000
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Värdering vid |
6 000 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
rapportering |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
från förvaltare |
3 000 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Värdering vid |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
bokslutstillfälle |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
baserat på |
0 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
rapport ett |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
kvartal tidigare |
|
dec mar jun sep dec mar jun sep dec mar jun sep dec mar jun |
sep |
|||||||||||||||
09 |
10 |
10 |
10 |
10 |
11 |
11 |
11 |
11 |
12 |
12 |
12 |
12 |
13 |
13 |
13 |
|
Analys av resultatpåverkan till följd av rapporteringens tidsförskjutning visar att Andra
gen använder riskkapitalfonderna diskonterade kassaflöden, substansvär- demetoden och multipelvärdering för beräkning av rättvisande marknads- värden. Värdering av innehaven baseras på de senast erhållna kvartals- rapporterna från respektive riskkapitalfond. Kvartalsrapporterna erhålls normalt inom 90 dagar efter ett kvartalsavslut. Detta innebär att vid vär- dering av fondens innehav per årsskiftet 2013 utnyttjades i huvudsak vär- dering av riskkapitalfonderna per den 30 september 2013, justerat för in- och utflöden under det fjärde kvartalet. Denna värderingsmetodik har konsekvent tillämpats av Andra
En analys av hur stor påverkan denna tidsförskjutning haft sedan december 2009, visar att
Verkligt värde
Verkligt värde definieras som det pris som vid värderingstidpunkten skulle erhållas vid försäljning av en tillgång eller betalas vid överlåtelse av en skuld genom en ordnad transaktion mellan marknadsaktörer.
Fondens innehav delas därför upp i tre olika nivåer och klassificeras baserat på vilken indata som används vid värderingen. Andra
Verkligt värde hierarki, mnkr
|
|
|
|
||
|
|
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
verkligt |
|
|
Nivå 1 |
Nivå 2 |
Nivå 3 |
värde |
|
Aktier och andelar, noterade |
123 747 |
5 534 |
54 |
129 335 |
|
Aktier och andelar, onoterade |
– |
– |
30 508 |
30 508 |
|
Obligationer och andra ränte- |
|
|
|
|
|
bärande tillgångar |
80 941 |
7 333 |
3 005 |
91 279 |
|
Derivattillgångar |
202 |
9 381 |
– |
9 583 |
|
Derivatskulder |
– |
||||
Total summa tillgångar |
|
|
|
|
|
värderade till verkligt värde |
204 831 |
21 410 |
33 567 |
259 808* |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
Totalt |
|
|
|
|
|
verkligt |
|
|
Nivå 1 |
Nivå 2 |
Nivå 3 |
värde |
|
Aktier och andelar, noterade |
104 243 |
5 458 |
46 |
109 747 |
|
Aktier och andelar, onoterade |
– |
– |
25 412 |
25 412 |
|
Obligationer och andra ränte- |
|
|
|
|
|
bärande tillgångar |
82 140 |
6 303 |
3 781 |
92 224 |
|
Derivattillgångar |
104 |
10 156 |
– |
10 260 |
|
Derivatskulder |
– |
||||
Total summa tillgångar |
|
|
|
|
|
värderade till verkligt värde |
186 454 |
21 077 |
29 239 |
236 770* |
|
*Skillnad mot redovisat fondkapital avser poster ej relaterade till finansiella investeringar, såsom interimsposter och övriga tillgångar/skulder.
Andra |
59 |
127
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Noter
forts. Not 17 |
|
|
|
|
|
|
Nivå 1: Noterade priser (ojusterade) på aktiva marknader för identiska |
Nivå 3 innehåller framför allt fondens innehav i riskkapitalfonder och |
|||||
tillgångar eller skulder. |
|
|
onoterade fastigheter, där värderingen inte bygger på observerbar |
|
||
Nivå 2: Andra indata än de noterade priser som ingår i Nivå 1, som är |
marknadsdata. |
|
|
|||
observerbara för tillgången eller skulden antingen direkt (exklusive |
|
|
|
|||
priser) eller indirekt (härledda från priser). |
|
|
|
|
|
|
Nivå 3: Indata för tillgången eller skulden som inte bygger på observerbar |
|
|
|
|||
marknadsdata (icke observerbar indata). |
|
|
|
|
|
|
Förändring under 2013 inom nivå 3, mnkr |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Obligationer och andra |
|
|
Aktier och andelar, noterade |
Aktier och andelar, onoterade |
räntebärande tillgångar |
Totalt |
||
Ingående värde januari 2013 |
|
46 |
|
25 412 |
3 781 |
29 239 |
Köp |
|
10 |
|
2 119 |
5 |
2 134 |
Försäljningar |
|
|
||||
Värdeförändringar |
|
2 |
|
2 979 |
– |
2 981 |
Omklassificeringar |
|
– |
|
– |
– |
– |
Totalt |
|
54 |
|
30 508 |
3 005 |
33 567 |
100 procent av värdeförändringarna är orealiserade per bokslutsdagen.
Förändring under 2012 inom nivå 3, mnkr
|
|
|
Obligationer och andra |
|
|
Aktier och andelar, noterade |
Aktier och andelar, onoterade |
räntebärande tillgångar |
Totalt |
Ingående värde januari 2012 |
49 |
15 487 |
5 641 |
21 177 |
Köp |
19 |
8 635 |
784 |
9 438 |
Försäljningar |
– |
– |
||
Värdeförändringar |
1 290 |
1 265 |
||
Omklassificeringar |
– |
– |
– |
– |
Totalt |
46 |
25 412 |
3 781 |
29 239 |
100 procent av värdeförändringarna är orealiserade per bokslutsdagen.
Känslighetsanalys onoterade tillgångar
Skogs- och jordbruksfastigheter
Värdeutvecklingen på skogs- och jordbruksfastigheter styrs till stor del av efterfrågan på skogs- och jordbruksrelaterade råvaror. Värden på skogs- och jordbruksmark kan dock variera stort inom samma region och vara i olika hög grad korrelerade med råvarupriserna. Jordbruksfastighetens driftsinriktning, markens kvalitet, fastighetens skogsbestånd, långsiktig avverkningsplan, infrastruktur, topografi samt makroekonomiska faktorer är parametrar som i hög grad påverkar den enskilda fastighetens värde.
På lång sikt styrs värdet på skogs- och jordbruksmark huvudsakligen av framtida förväntade intäkter från jord- och skogsbruket i kombination med räntenivåer. Värdena på skogs- och jordbruksmark tenderar att stiga under förhållanden med låga räntor och höga råvarupriser. På samma sätt tenderar värdet på marken att reduceras genom stigande räntor, eftersom diskonteringen av de framtida intäkterna från brukandet av marken då ökar. Högre räntor sänker priset på skogs- och jordbruksråvaror och ger lägre intäkter för operatörerna och till sist lägre värde på marken. Det krävs dock relativt stora fall i spannmålspriset under en längre tid för att påverka markvärdena signifikant.
Riskkapitalfonder
De enskilda bolagens värderingar i en riskkapitalfond drivs till största del av följande faktorer:
•vinsttillväxt i bolaget, bättre försäljning och EBITDA
•multipelexpansion, bättre marginaler
•skuldminskning
•ökade marknadsandelar, utveckling av produkter och service (geografisk expansion, tekniska framsteg, unikt/nytt utbud av produkter/service)
60 Andra
Riktlinjer för värdering till verkligt värde av denna typ av investeringar innefattar värderingsmodeller som i många fall har kopplingar till note- rade bolag i relevanta jämförelsegrupper. Detta medför att bolagens vär- deringar påverkas av noterad marknad men inte med samma genomslag och alltid med tre månaders förskjutning. Andra
Kommersiella fastigheter
Även om många olika faktorer påverkar fastighetsbolagens resultat och finansiella ställning, är värdeutvecklingen på bolagens fastigheter det risk- område som har störst påverkan på deras resultat. Fastigheternas mark- nadsvärde påverkas av förändrade antaganden om hyres- och vakans- nivåer samt driftkostnader och direktavkastningskrav. Den ekonomiska tillväxten på de marknader där fastigheterna är belägna utgör grunden för dessa antaganden. Ekonomisk tillväxt antas leda till ökad efterfrågan på lokaler och därmed minskade vakanser, med potential för höjda mark- nadshyror. Enskilt störst påverkan har avkastningskravet. För Andra AP- fondens innehav i kommersiella fastighetsbolag bedöms den samlade effekten för fondens resultatandel av en tänkt förändring i direktavkast- ningskrav, om
128
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
18
Likviditetsrisken begränsas bland annat genom
För ytterligare riskupplysningar se avsnittet ”Med fokus på risk”, sid 33.
Likviditetsrisk, %
40
35
30
25
Andel räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk
20 |
|
|
|
|
Q1 |
Q2 |
Q3 |
Q4 |
Förvaltningsberättelsen, resultaträkningen, balansräkningen och noterna för 2013 har fastställts av styrelsen.
Göteborg den 5 februari 2014
Marie S. Arwidson |
Sven Björkman |
Ole Settergren |
|
Ordförande |
Vice ordförande |
||
|
|||
Helén Källholm |
Jeanette Hauff |
Ola Alfredsson |
|
Lenita Granlund |
Ulrika Boëthius |
|
Vår revisionsberättelse har lämnats den 5 februari 2014 |
|
|
Jan Birgerson |
Peter Strandh |
|
Auktoriserad revisor |
Auktoriserad revisor |
|
Förordnad av regeringen |
Förordnad av regeringen |
|
|
Andra |
61 |
129
Skr. 2013/14:130
Bilaga 4
Revisionsberättelse
Revisionsberättelse
För Andra
Rapport om årsredovisningen
Vi har utfört en revision av årsredovisningen för Andra
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar för årsredovisningen
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning som ger en rättvisande bild enligt lagen om allmänna pensionsfonder och för den interna kontroll som styrelsen och verkställande direktören bedömer är nödvändig för att upprätta en års- redovisning som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att uttala oss om årsredovisningen på grundval av vår revi- sion. Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Auditing och god revisionssed i Sverige. Dessa standarder kräver att vi följer yrkes- etiska krav samt planerar och utför revisionen för att uppnå rimlig säker- het att årsredovisningen inte innehåller väsentliga felaktigheter.
En revision innefattar att genom olika åtgärder inhämta revisionsbevis om belopp och annan information i årsredovisningen. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i årsredovisningen, vare sig dessa beror på oegent- ligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för hur fonden upprättar årsredo- visningen för att ge en rättvisande bild i syfte att utforma granskningsåt- gärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i fondens interna kon- troll. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i styrelsens och verkställande direktörens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i årsredovisningen.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ända- målsenliga som grund för våra uttalanden.
Uttalanden
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder
väsentliga avseenden rättvisande bild av Andra
Vi tillstyrker därför att resultaträkningen och balansräkningen fastställes.
Rapport om andra krav enligt lagar och andra författningar
Utöver vår revision av årsredovisningen har vi även granskat inventeringen av de tillgångar som Andra
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för räken- skapshandlingarna samt för förvaltningen av fondens tillgångar enligt lagen om allmänna pensionsfonder.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att med rimlig säkerhet uttala oss om resultatet av vår granskning och inventering av de tillgångar som fonden förvaltar samt om förvaltningen i övrigt på grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i Sverige.
Som underlag för vårt uttalande om inventeringen av tillgångarna har vi granskat fondens innehavsförteckning samt ett urval av underlagen för denna.
Som underlag för vårt uttalande om förvaltningen i övrigt har vi utöver vår revision av årsredovisningen granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i fonden för att kunna bedöma om någon styrelseledamot eller verkställande direktören har handlat i strid med lagen om allmänna pensionsfonder.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ända- målsenliga som grund för våra uttalanden.
Uttalanden
Revisionen har inte givit anledning till anmärkning beträffande invente- ringen av tillgångarna eller i övrigt avseende förvaltningen.
|
Göteborg den 5 februari 2014 |
Jan Birgerson |
Peter Strandh |
Auktoriserad revisor |
Auktoriserad revisor |
Förordnad av regeringen |
Förordnad av regeringen |
62 Andra
130
Tredje
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
Året i SAmmANdrAg
Året i SAmmANdrAg
Åretprägladesavförbättradkonjunkturimånga länder.TydligastvaråterhämtningeniUSA.Expansiv penningpolitikikombinationmedsuccessivtförbättrad konjunkturochettlågtinflationstrycklyfteaktiekurserna iNordamerikaochiEuropa.Aktiekursernabackadedock påtillväxtmarknaderna.
Fondens resultat uppgick till 32 398 (22 638) mkr.
AP3s totalavkastning uppgick till 14,2 procent före kost naderoch14,1procentefterkostnader.RiskklassAktier gavdetstörstapositivabidraget,12,5procentenheter, tillfondenstotalavkastning.
Fondkapitaletuppgickden31december2013till 258475mkr,vilketvarenökningmed25519mkrjäm
förtmedårsskiftet2012.Fondkapitaletsförändringhar påverkatsavutbetalningartillpensionssystemetom 6880mkrunder2013.
Fondenhardensenastetioårsperioden,20042013, ska patennominellavkastningom6,5procentperår,vilket innebärattAP3savkastningharöverstigitinkomstindex, dvsdetindexsomanvändsföruppräkningavpensions rätternaipensionssystemet.Inkomstindexuppgår under samma period till 3,0 procent per år.
AP3 har skapat en real avkastning, dvs inflationsrensad avkastning, om 5,2 procent per år under den senaste tioårsperioden20042013ochhardärmedöverträffat sittlångsiktigaavkastningsmålom4,0procentreal avkastning per år.
Avkastning per riskklass 2013, procent |
|
|
|
30% |
|
|
|
25% |
25,5 |
|
24,6 |
|
|
||
20% |
|
|
|
15% |
|
|
14,2 |
10% |
7,8 |
|
|
|
|
|
|
5% |
2,6 |
|
|
|
|
|
|
0% |
0,2 |
– |
– |
5%
Aktier |
Räntor |
Krediter |
Inflation |
Valuta |
Övrig |
Absolut |
Totalt |
|
|
|
|
|
exponering |
avkastande |
AP3s |
|
|
|
|
|
|
strategier |
portfölj |
Avkastningsbidrag per riskklass 2013, procentenheter
15% |
|
|
|
|
14,2 |
|
|
|
|
|
|
|
12,5 |
|
|
|
|
12% |
|
|
|
|
|
9% |
|
|
|
|
|
6% |
|
|
|
|
|
3% |
|
|
1,6 |
|
|
|
|
|
|
|
|
0% |
0,1 |
0,3 |
0,9 |
0,4 |
0,3 |
|
|||||
|
|
|
|
|
3% |
|
|
|
|
|
|
|
|
Aktier |
Räntor |
Krediter |
Inflation |
Valuta |
Övrig |
Absolut |
Totalt |
|
|
|
|
|
|
|
exponering |
avkastande |
AP3s |
|
|
|
|
|
|
|
strategier |
portfölj |
Bidragtilltotalriskenperriskklass2013,procentenheter
100% |
94,6 |
|
|
100 |
|
|
|
||
80% |
|
|
|
|
60% |
|
|
|
|
40% |
|
|
|
|
20% |
|
|
|
|
|
|
|
8,6 |
|
0% |
|
|
2,3 |
0,4 |
|
|
|
||
1,5 |
0,9 |
|
|
|
|
3,6 |
|
||
|
|
|
|
20%
Aktier |
Räntor |
Krediter |
Inflation |
Valuta |
Övrig |
Absolut |
Totalt |
|
|
|
|
|
exponering |
avkastande |
AP3s |
|
|
|
|
|
|
strategier |
portfölj |
Tredje
131
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
ResultatRäkning
ResultatRäkning
Resultaträkning
RÖRelsens intäkteR |
|
|
|
Mkr |
not |
2013 |
2012 |
|
|
|
|
Räntenetto |
2 |
2909 |
3771 |
Erhållnautdelningar |
|
2854 |
3183 |
Nettoresultat,noteradeaktierochandelar |
3 |
21709 |
13518 |
Nettoresultat,onoteradeaktierochandelar |
4 |
4765 |
2468 |
Nettoresultat,räntebärandetillgångar |
|
1273 |
|
Nettoresultat,derivatinstrument |
5 |
3746 |
1078 |
Nettoresultat,valutakursförändringar |
|
||
Provisionskostnader,netto |
6 |
||
|
|
|
|
summa rörelsens intäkter |
|
32 572 |
22 821 |
RÖRelsens kOstnaDeR |
|
|
|
Personalkostnader |
7 |
||
Övrigaadministrationskostnader |
8 |
||
|
|
|
|
summa rörelsens kostnader |
|
||
Årets resultat |
|
32 398 |
22 638 |
|
|
|
|
38 | Tredje
132
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
balansRäkning
balansRäkning
balansräkning
tillgÅngaR |
|
|
|
Mkr |
not |
||
|
|
|
|
Aktierochandelar |
|
|
|
Noterade |
9 |
128515 |
112954 |
Onoterade |
10 |
29086 |
24812 |
Obligationerochandraräntebärandetillgångar |
11 |
107494 |
99226 |
Derivat |
12 |
3081 |
2565 |
Kassaochbankmedel |
|
1443 |
1668 |
Övrigatillgångar |
13 |
11606 |
17072 |
Förutbetaldakostnaderochupplupnaintäkter |
14 |
1470 |
1913 |
|
|
|
|
Summa tillgångar |
|
282 695 |
260 210 |
FONdKApITAL OCH SKULder |
|
|
|
skulder |
|
|
|
Derivat |
12 |
1899 |
556 |
Övrigaskulder |
15 |
22262 |
26640 |
Förutbetaldaintäkterochupplupnakostnader |
16 |
58 |
58 |
|
|
|
|
summa skulder |
|
24 220 |
27 254 |
Fondkapital |
|
|
|
Ingåendefondkapital |
17 |
232956 |
214106 |
Nettobetalningmotpensionssystemet |
|
||
Åretsresultat |
|
32398 |
22638 |
|
|
|
|
Summa fondkapital |
|
258 475 |
232 956 |
Summa fondkapital och skulder |
|
282 695 |
260 210 |
Posterinomlinjen |
18 |
|
|
|
|
|
|
Tredje
133
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOteR
NOT1 redovisnings-ochvärderingsprinciper
Enligtlagen(2000:192)omallmännapensionsfonderskaårsredovisningenupp- rättasmedtillämpningavgodredovisningssed,varviddetillgångarsomfond- medlenplaceratsiskaupptastillmarknadsvärdet.Meddennautgångspunkthar
Fondernas redovisnings- och värderingsprinciper anpassas successivt till den internationellaredovisningsstandarden,IFRS.EftersomIFRSärunderomfattande omarbetning,haranpassningenhittillsinriktatsmotinformationskravenligtIFRS7 ochIFRS13.EnfullständiganpassningtillIFRSskulleinteväsentligtpåverkaredo- visat resultat och kapital. Mot nu gällande IFRS är enda större skillnaden att kon- cernredovisningochkassaflödesanalysejupprättas.
Affärsdagsredovisning
Nettoredovisning
Nettoredovisningtillämpasförfondlikvider,reporochderivatinstrumentidefall detfinnsensakrättsligrättattkvittatransaktioneromavsiktenärattavveckla demsamtidigt.
Omräkningavutländskvaluta
Transaktioneriutländskvalutaomräknastillsvenskakronormeddenvalutakurs somgällerpåtransaktionsdagen.Påbalansdagenräknastillgångarochskulderi utländskvalutaomtillsvenskakronortillbalansdagensvalutakurser.
Värdeförändringarpåtillgångarochskulderiutländskvalutauppdelasiendel somärhänförligtillvärdeförändringenavtillgångenellerskuldenilokalvalutaoch endelsomärorsakadavvalutakursförändringen.Valutakursresultatsomuppstår vidförändringavvalutakursredovisasiresultaträkningenpåradenNettoresultat, valutakursförändringar.
Aktieridotterbolag/intressebolag
Enligtlagenomallmännapensionsfonderupptasaktieridotterbolag/intresse- bolagtillverkligtvärde.Verkligtvärdebestämsenligtsammametodersomtill- lämpasföronoteradeaktierochandelar.Kravpåattupprättakoncernredovisning föreliggerinte.
Värderingavfinansiellainstrument
Fondenssamtligaplaceringarvärderastillverkligtvärdevarvidsåvälrealisera- desomorealiseradevärdeförändringarredovisasiresultaträkningen.Iraderna Nettoresultatpertillgångsslagingårsåledessåvälrealiseradesomorealiserade resultat.Idefallhänvisningnedanskertillvaldindexleverantör,sefondenshem- sidaförinformationkringaktuellaindex.Nedanbeskrivshurverkligtvärdefast- ställsförfondensolikaplaceringar.
Noteradeaktierochandelar
Föraktierochandelarsomärupptagnatillhandelvidenregleradmarknad ellerhandelsplattform,bestämsverkligtvärdeutifrånbalansdagensofficiella marknadsnoteringenligtfondensvaldaindexleverantör,oftastgenomsnitts- kurs.Innehavsominteingåriindexvärderastillnoteradepriserobserverbara ienaktivmarknad.Erlagdacourtagekostnaderresultatförsundernettoresul- tat noterade aktier.
Onoteradeaktierochandelar
Föraktierochandelarsominteärupptagnatillhandelvidenregleradmarknad ellerhandelsplattform,bestämsverkligtvärdebaseratpåvärderingerhållenfrån motpartenellerannanexternpart.Värderingenuppdaterasdånyvärderinger- hållitsochjusterasföreventuellakassaflödenframtillbokslutstillfället.Idefall fondenpågodagrunderbedömerattvärderingenärfelaktigskerenjusteringav erhållenvärdering.VärderingenavseendeonoteradeandelarföljerIPEVs(Inter- nationalPrivateEquityandVentureCapitalValuationGuidelines)principereller likvärdigavärderingsprinciperochskaiförstahandvarabaseratpåtransaktioner medtredjepart,menävenandravärderingsmetoderkananvändas.
40 | Tredje
Värderingavonoteradefastighetsaktierbaseraspåenvärderingenligtsub- stansvärdemetodenidenmånaktienintevaritföremålförtransaktionerpåen andrahandsmarknad.Enmetodutvecklingförvärderingavinnehavionoterade fastighetsbolagharskettisyfteattsäkerställavärderingtillverkligtvärde.Från ochmed2013värderasdärmeduppskjutnaskatteskuldertillettvärdesoman- vändsvidfastighetstransaktionervilketskiljersigmotdenvärderingsomskeri redovisningenhosfastighetsbolagen.Denändrademetodenförattberäknaverk- ligtvärdeharpåverkatåretsresultat,sevidarenot4Nettoresultatonoterade aktierochandelar.
Obligationerochandraräntebärandetillgångar
Förobligationerochandraräntebärandetillgångarbestämsverkligtvärdeuti- frånbalansdagensofficiellamarknadsnotering(oftastköpkurs)enligtfondensval- daindexleverantör.Innehavsominteingåriindexvärderastillnoteradepriser observerbaraienaktivmarknad.Idefallinstrumentenintehandlaspåenaktiv marknadochtillförlitligamarknadspriserintefinnsatttillgåvärderasinstrumen- tetmedhjälpavallmäntvedertagnavärderingsmodellersominnebärattkassa- flödendiskonterastillrelevantvärderingskurva.
Somränteintäktredovisasräntaberäknadenligteffektivräntemetoden baseratpåupplupetanskaffningsvärde.Detupplupnaanskaffningsvärdetär detdiskonteradenuvärdetavframtidabetalningar,därdiskonteringsräntan utgörsavdeneffektivaräntanvidanskaffningstidpunkten.Dettainnebäratt
Derivatinstrument
Förderivatinstrumentbestämsverkligtvärdebaseratpånoteringarvidåretsslut. Idefallinstrumentenintehandlaspåenaktivmarknadochtillförlitligamarknads- priserintefinnsatttillgå,värderasinstrumentetmedhjälpavallmäntvedertagna värderingsmodellerdärindatautgörsavobserverbaramarknadsdata.
Derivatkontrakt med positivt verkligt värde per balansdagen redovisas som tillgångarmedankontraktmednegativtverkligtvärderedovisassomskulder.Skill- naden mellan terminskurs och avistakurs för valutaterminer periodiseras linjärt överterminskontraktetslöptidochredovisassomränta.
Återköpstransaktioner
Vidäktaåterköpstransaktion,såkalladrepa,redovisassåldtillgångfortsatti balansräkningenocherhållenlikvidredovisassomskuld.Detsåldavärdepappret redovisassomställdpantinomlinjenibalansräkningen.Skillnadenmellanlikvidi avistaledetochterminsledetperiodiserasöverlöptidenochredovisassomränta.
Värdepapperslån
Utlånadevärdepapperredovisasibalansräkningentillverkligtvärdemedan erhållenersättningförutlåningenredovisassomränteintäktiresultaträkning- en.Erhållnasäkerheterförutlånadevärdepapperkanbeståavvärdepapper och/eller kontanter. I de fall Tredje
postersomredovisasdirektmotfondkapitalet
provisionskostnader
Provisionskostnaderredovisasiresultaträkningensomenavdragspostunder rörelsensintäkter.Deutgörsavdirektatransaktionskostnadersåsomdepåbanks- arvodenochfastaarvodentillexternaförvaltaresamtfastaavgifterförnoterade fonder.Prestationsbaseradearvoden,somutgårnärförvaltareuppnårenavkast- ningutöveröverenskommennivådärvinstdelningtillämpas,redovisassomav- gåendepostundernettoresultatföraktuellttillgångsslagiresultaträkningen. Förvaltararvodenföronoteradeaktierochandelar,förvilkaåterbetalning medgesförevinstdelningochdäråterbetalningbedömssomsannolik,redovisas somanskaffningskostnadochkommerdärmedingåidetorealiseraderesultatet.
Iövrigafallredovisasdesomprovisionskostnader.
Rörelsens kostnader
Samtligaförvaltningskostnader,exklusivecourtage,arvodentillexternaförval- tareochdepåbanksarvoden,redovisasunderrörelsenskostnader.Investering- ariinventariersamtegenutveckladochförvärvadprogramvarakostnadsförsi normalfalletlöpande.
Skatter
visasiresultaträkningenunderrespektiveintäktsslag.
Fondenärfrånochmed2012registreradtillmervärdesskattochdärmed skatteskyldigtillmervärdesskattförförvärvfrånutlandet.Fondenharinterättatt återfåbetaldmervärdesskatt.Kostnadsfördmervärdesskattinkluderasirespek- tivekostnadspost.
Avrundningar
Avrundningsdifferenseritabellerkanförekomma.
134
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Bilaga 5 |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
nOteR |
nOt 2 räntenetto |
|
|
|
|
nOt 6 provisionskostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
2013 |
2012 |
|
|
Mkr |
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
RänteintäkteR |
|
|
|
|
Externaförvaltningsarvodennoteradetillgångar |
|
|
121 |
|
87 |
|
|||
Obligationerochandraräntebärandeintäkter |
2046 |
2129 |
|
|
Externaförvaltningsarvodenonoteradetillgångar |
|
|
22 |
|
20 |
|
|||
Derivatinstrument |
1130 |
1636 |
|
|
Övrigaprovisionskostnaderinkldepåbankskostnader |
12 |
|
12 |
|
|||||
Värdepapperslån,aktier |
67 |
72 |
|
|
Summaprovisionskostnader |
|
|
|
|
155 |
|
119 |
|
|
Värdepapperslån,obligationer |
14 |
16 |
|
|
Iprovisionskostnaderredovisasinteprestationsbaseradearvodenvilkauppgick |
|||||||||
Övrigaränteintäkter |
3 |
4 |
|
|
||||||||||
|
|
till124(114)mkr,varav124(114) |
||||||||||||
summa ränteintäkter |
3 259 |
3 857 |
|
|
||||||||||
|
|
räntebärandevärdepapper.Dessaredovisasdirektmotnettoresultatförrespek- |
||||||||||||
|
|
|
|
|
||||||||||
RäntekOstnaDeR |
|
|
|
|
tivetillgångsslag. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Underliggandeavgifterisktotalreturnswaps(TRS)1 redovisasinteiprovi- |
||||||||||
Derivatinstrument |
350 |
86 |
|
|
sionskostnaderutansomendelavvärdeförändringenunderNettoresultat,deri- |
|||||||||
Övrigaräntekostnader |
0 |
0 |
|
|
vatinstrument.För2013uppgårunderliggandekostnaderiTRSertill10(9)mkr. |
|||||||||
summa räntekostnader |
350 |
86 |
|
|
Underårethartotalt109(120)mkrerlagtsiförvaltararvodenavseende |
|||||||||
|
|
onoterade tillgångar. Av dessa avser 87 (100) mkr avtal som medger åter- |
||||||||||||
|
|
|
|
|
||||||||||
räntenetto |
2 909 |
3 771 |
|
|
betalningaverlagdaförvaltningsarvodenförevinstdelningvidavyttring.Dessa |
|||||||||
|
|
|
|
|
redovisassomendelavtillgångensanskaffningsvärde. |
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
1 Seordlista |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
nOt 3 Nettoresultatnoteradeaktierochandelar |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
2013 |
2012 |
|
|
nOt 7 personal |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Resultatnoteradeaktierochandelar |
21877 |
13665 |
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
|
||
Avgårcourtage |
|
|
|
|
|
varav |
|
|
|
varav |
|
|||
|
|
|
|
totalt |
kvinnor |
totalt |
kvinnor |
|||||||
Avgårprestationsbaseradearvoden |
|
|
|
|
||||||||||
|
Medelantalanställda |
|
55 |
19 |
|
55 |
|
19 |
|
|
||||
Nettoresultat noterade aktier och andelar |
21 709 |
13 518 |
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Anställda31/12 |
|
53 |
17 |
|
56 |
|
20 |
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
Antaliledningsgruppen31/12 |
|
5 |
1 |
|
5 |
|
3 |
|
|
|
nOt 4 Nettoresultatonoteradeaktierochandelar |
|
|
|
|
|
|
|
|
Sociala |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Löner |
Rörliga |
|
|
kostnader |
|
|
|
|
||
Mkr |
2013 |
2012 |
|
Personalkostnader i tkr, 2013 |
|
|
inkl |
|
|
|
|
|||
|
och ersätt- Pensions- |
särskild |
|
|
|
|
||||||||
Realisationsresultat |
2116 |
1605 |
|
|
|
arvoden |
ningar |
kostnader |
löneskatt |
|
Summa |
|||
Orealiseradevärdeförändringar |
2649 |
863 |
|
Styrelsensordförande, |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Nettoresultat onoterade aktier och andelar |
4 765 |
2 468 |
|
PärNuder |
110 |
|
|
|
35 |
145 |
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Övrigastyrelseledamöter |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Enmetodutvecklingförvärderingavinnehavionoteradefastighetsbolagharskett |
71 |
|
|
|
22 |
94 |
||||||||
BjörnBörjesson |
102 |
|
|
|
32 |
133 |
|
|||||||
isyfteattsäkerställavärderingtillverkligtvärde.Frånochmed2013värderasupp- |
|
|
|
|
||||||||||
skjutnaskatteskuldertillettvärdesomanvändsvidfastighetstransaktioner,vilket |
71 |
|
|
|
22 |
94 |
||||||||
skiljersigmotdenvärderingsomskeriredovisningenhosfastighetsbolagen. |
PeterEnglund |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Denändrademetodenförattberäknaverkligtvärdeharpåverkatåretsresultat |
(fromjuni2013) |
25 |
|
|
|
8 |
33 |
|||||||
med903mkr,varav764mkrbedömshänförligttilltidigareår.Resultateffektenär |
GunvorEngström |
50 |
|
|
|
16 |
66 |
|||||||
främsthänförligtillfondensinnehaviVasakronan. |
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
LarsErnsäter |
60 |
|
|
|
19 |
79 |
|||||
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
PeterHellberg |
60 |
|
|
|
19 |
79 |
||||
|
|
|
|
ElisabethUnell |
50 |
|
|
|
16 |
66 |
||||
nOt 5 Nettoresultatderivat |
|
|
|
KariLotsberg(tommaj2013) |
25 |
|
|
|
8 |
33 |
||||
|
|
|
summa |
625 |
|
|
|
197 |
|
822 |
|
|||
Mkr |
2013 |
2012 |
|
VDKerstinHessius |
3891 |
|
1209 |
1600 |
|
6700 |
|
|||
Aktierelateradederivat |
3220 |
952 |
|
Ledningsgruppenexkl.VD |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
526 |
126 |
|
MattiasBylund |
1322 |
|
365 |
621 |
|
2308 |
|
||||
Nettoresultat derivat |
3 746 |
1 078 |
|
GustafHagerud |
2879 |
|
820 |
1212 |
|
4911 |
||||
|
|
|
|
ChristinaKusoffskyHillesöy |
1315 |
|
402 |
779 |
|
2495 |
||||
|
|
|
|
KerimKaskal(fromokt2013) |
670 |
|
|
|
211 |
|
880 |
|||
|
|
|
|
MårtenLindeborg |
2117 |
|
586 |
1053 |
|
3756 |
||||
|
|
|
|
KatarinaUtterström |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(tommars2013) |
592 |
|
126 |
271 |
|
988 |
||||
|
|
|
|
Summaledningsgruppen |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
exkl. VD |
8 894 |
|
2 299 |
4 147 |
|
15 339 |
||||
|
|
|
|
Övrigaanställda |
46811 |
4157 |
14141 |
18260 |
|
83369 |
|
|||
|
|
|
|
summa |
59 595 |
4 157 |
17 649 |
24 007 |
105 408 |
|
||||
|
|
|
|
Övrigapersonalkostnader |
3579 |
|
|
|
|
|
3579 |
|
||
|
|
|
|
Summapersonalkostnader |
63 799 |
4 157 |
17 649 |
24 203 |
109 808 |
|
Tredje
135
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOt 7 Forts. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sociala |
|
|
|
Löner |
Rörliga |
|
kostnader |
|
|
Personalkostnader i tkr, 2012 |
|
inkl |
|
|
||
och |
ersätt- |
Pensions- |
särskild |
|
|
|
|
arvoden |
ningar |
kostnader |
löneskatt |
Summa |
|
Styrelsensordförande, |
110 |
|
|
34 |
144 |
|
PärNuder |
|
|
|
|
|
|
Övrigastyrelseledamöter |
|
|
|
|
|
|
72 |
|
|
22 |
94 |
|
|
BjörnBörjesson |
96 |
|
|
30 |
126 |
|
50 |
|
|
16 |
66 |
||
GunvorEngström |
50 |
|
|
16 |
66 |
|
LarsErnsäter |
60 |
|
|
19 |
79 |
|
PeterHellberg |
60 |
|
|
19 |
79 |
|
KariLotsberg |
77 |
|
|
24 |
101 |
|
ElisabethUnell(fromjuni |
25 |
|
|
8 |
33 |
|
2012) |
|
|
|
|
|
|
IngelaGardnerSundström |
25 |
|
|
2 |
27 |
|
(tomjuni2012) |
|
|
|
|
|
|
summa |
625 |
|
|
190 |
815 |
|
VDKerstinHessius |
3754 |
|
1176 |
1465 |
6395 |
|
Ledningsgruppenexkl.VD |
|
|
|
|
|
|
GustafHagerud |
2800 |
|
791 |
1072 |
4663 |
|
ChristinaKusoffskyHillesöy |
1280 |
|
393 |
498 |
2171 |
|
MårtenLindeborg |
2038 |
|
573 |
779 |
3390 |
|
Katarina Utterström |
1717 |
|
522 |
666 |
2905 |
|
Summaledningsgruppen |
|
|
|
|
|
|
exkl. VD |
7 835 |
|
2 279 |
3 015 |
13 129 |
|
Övrigaanställda |
51896 |
4738 |
14882 |
21228 |
92744 |
|
summa |
63 485 |
4 738 |
18 337 |
25 708 |
112 268 |
|
Övrigapersonalkostnader |
4401 |
|
|
|
4401 |
|
Summapersonalkostnader |
68 511 |
4 738 |
18 337 |
25 898 |
117 484 |
|
styrelse Styrelsearvodenfastställsavregeringen.Helårsersättningenuppgår sedan2000till100tkrtillstyrelsensordförande,75tkrtillviceordförandeoch 50tkrtillledamöter.Regeringenharbeslutatommöjlighetförfondenattersätta ledamöteristyrelsenförutskottsarbetemedmaximalt100tkrattfördelas
UtskottErsättningsutskottetharunderåretbeståttavtreledamöterochbere- derblafrågoravseendeVDslönochförmånersamtlöneraminförlönerevision. Ersättningsutskottetberederocksåfrågorrörandeprogrammetförprestations- baseradrörligersättning.Beslutidessafrågorfattasavstyrelsen.Revisionsut- skottetbeståravtreledamöter.Revisionsutskottetärbevakandeochberedande åtstyrelseninomiförstahandområdenafinansiellrapportering,redovisning, internkontroll,riskhanteringochexternrevision.
VdsersättningErsättningtillVDfastställsavstyrelsen.IVDsanställningsavtal
LedningsgruppexklVdLedningsgruppenbeståravVDsamtchefernaför Kapitalförvaltning(viceVD),ChiefInvestmentOfficer,Strategiskallokering, Affärsstöd&kontroll/ChiefRiskOfficersamtKommunikation&hållbarainveste- ringar.FondenäranslutentillkollektivavtalmellanBAOochJUSEK/CR/CF(SACO). EndastVDochviceVDharvillkorsomavvikerfrånkollektivavtalet.Fondens viceVDharenömsesidiguppsägningstidom6månader.Viduppsägningfrån fondenssidakanäven12månadersavgångsvederlagutbetalas.Uppsägningslön ochavgångsvederlagskaavräknasmoterhållandeavinkomstfrånnytjänsteller näringsverksamhet.Förövrigamedlemmariledningsgruppenfinnsingasärskilda
42 | Tredje
avtalavseendeuppsägningstid,avgångsvederlagellerförtidapension.Med- lemmarnailedningsgruppenharerhållitskattepliktigaförmånertillvärden mellan0(0)och15(36)tkr.Medlemmariledningsgruppenomfattasinteav programmetförprestationsbaseradrörligersättning.
programförprestationsbaseradersättningStyrelsenharbeslutatomett programförrörligersättningilinjemeddestatligariktlinjersomregeringen gavutiapril2009samtmedanpassningarienlighetmeddeallmännarådom ersättningspolicyiförsäkringsföretagmflsomFinansinspektionenpublice- radeimars2010.Programmetgällerför2013ochinnebärattanställdainom Kapitalförvaltningenharmöjlighetatterhållaupptilltvåextramånadslöneri prestationsbaseradrörligersättningunderförutsättningattiförvägkommuni- ceradekriterieräruppfyllda.60%avdenrörligaersättningenbetalasutförst treårefterintjänandeåret.Anställdainomdeadministrativafunktionernahar möjlighetatterhållamotsvarandeenhalvmånadslönirörligersättning.Föratt rörligersättningskakunnautgåtillnågonanställdmåstefondensomhelhet uppvisaettpositivtresultat.VDochmedlemmariledningsgruppenomfattas inteavprogrammetomrörligprestationsbaseradersättning.För2013har fondenreserverat4,2(4,7)miljonerkronorförutbetalningavrörligersättning baseratpåuppfyllelseavmålienlighetmedavtal.Detreserveradebeloppet motsvararenrörligprestationsbaseradersättningpåisnitt1,2månadslönerper anställdsomomfattasavprogrammet.
SjukfrånvaroTotalsjukfrånvarounder2013uppgicktill0,6%(0,7%)uppdelat på0,4%(0,4%)förmänoch0,8%(1,4%)förkvinnor.Ingen(0%)avfondens anställdaharvaritsjukskrivenmerän60dagaristräckunder2013.
Övrigt
EnligthållbarhetsregelverketGRIskabolagredovisahuruvidafackförenings- frihetrådersamtomdetfinnsanställdaunder18år.Ienlighetmedsvensklag råderfackföreningsfrihetpå AP3.Fondenharingaanställdaunder18år.
nOt 8 Övrigaadministrationskostnader
Mkr |
2013 |
2012 |
Lokalkostnader |
10 |
10 |
36 |
36 |
|
Köptatjänster |
11 |
13 |
Övrigt |
7 |
7 |
Summa övriga administrationskostnader |
64 |
66 |
Iköptatjänsterovaningårarvodentillrevisionsbolag.Arvodenförkonsulttjäns- |
||
terbeställdaavregeringskanslietuppgårtill0,3(0,4)mkr. |
|
|
Tkr |
2013 |
2012 |
revisionsuppdrag |
|
|
EY |
1 050 |
876 |
Andra uppdrag |
|
|
KPMG |
257 |
- |
EY |
93 |
115 |
summa |
1 400 |
991 |
nOt 9 Noteradeaktierochandelar
|
|||
Mkr |
Verkligtvärde |
|
Verkligtvärde |
Svenskaaktier |
34126 |
26844 |
|
Andelarisvenskafonder |
1387 |
1060 |
|
Utländskaaktier |
68931 |
63294 |
|
Andelariutländskafonder |
24071 |
21756 |
|
Summa noterade aktier och andelar |
128 515 |
112 954 |
Enförteckningöverfondenstiostörstaaktieinnehavfinnspåsid53. Påfondenshemsidawww.ap3.seåterfinnsenförteckningöverfondens samtligaaktieinnehav.
136
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOt 10 Aktierochandelar,onoterade
AP3hadeper31dec2013gjortföljandeinvesteringarionoteradevärdepapperdirektochviariskkapitalbolag ochfonder.Specifikationnedanvisardefemstörstainnehavenbaseratpåinvesteratkapital.Enspecifikation översamtligainnehavmedangivelseavstartårpåinvesteringenochinvesteringsåtagandeåterfinnspå www.ap3.se.
|
||
Mkr |
Verkligtvärde |
Verkligtvärde |
10820 |
6843 |
|
Aktieriövrigasvenskabolag |
764 |
774 |
Andelarisvenskariskkapitalbolagochfonder |
1308 |
752 |
Utländskaaktierochandelar |
16194 |
16443 |
Summaaktierochandelar,onoterade |
29 086 |
24 812 |
|
Organisations- |
|
|
|
|
100% eget |
100% |
|
nummer |
säte |
Antalaktier |
Ägarandelkapital |
Verkligtvärde |
kapital2013 |
resultat 2013 |
|
|
|
|
|
|
|
|
VasakronanHoldingAB |
Stockholm |
1000000 |
25% |
7010 |
24357 |
3840 |
|
HemsöFastighetsAB |
Stockholm |
700000 |
70% |
2808 |
3061 |
528 |
|
HemsöIntressenterAB |
Stockholm |
25000 |
50% |
602 |
558 |
||
TrophiFastighetsAB |
Stockholm |
1000000 |
100% |
401 |
417 |
67 |
|
Summaaktierisvenskadotter- |
|
|
|
|
10 820 |
|
|
ochintressebolag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
2012 |
|
Organisations- |
|
|
|
|
Anskaffnings- |
Anskaffnings- |
|
nummer |
säte |
Antalaktier |
Ägarandelkapital |
|
värde |
värde |
Övrigaonoteradesvenskaaktier |
|
|
|
|
|
|
|
ochochandelar |
|
|
|
|
|
|
|
BergvikSkogAB |
Falun |
347 |
5% |
|
174 |
174 |
|
AlpcotAgroAB |
Stockholm |
9874993 |
7% |
|
143 |
143 |
|
AffibodyAB |
Stockholm |
220271 |
2% |
|
19 |
19 |
|
Fem största innehaven i svenska |
|
|
|
|
|
|
|
riskkapitalbolag och fonder1 |
|
|
|
|
|
|
|
ITProviderFundIV |
|
|
|
17% |
|
127 |
127 |
ValedoPartnersFundI |
|
|
|
18% |
|
120 |
113 |
VerdaneCapitalVII |
|
|
|
10% |
|
117 |
89 |
LitorinaCapitalIII |
|
|
|
11% |
|
114 |
112 |
VerdaneCapitalVI |
|
|
|
15% |
|
51 |
57 |
Femstörstainnehaveniutländska |
|
|
|
|
|
|
|
riskkapitalbolagochfonder1 |
|
|
|
|
|
|
|
CarlGuernseyLPInc |
|
|
|
25% |
|
1336 |
1340 |
RMKGAC |
|
|
|
100% |
|
807 |
850 |
InnisfreePFISecondaryFund2 |
|
|
|
22% |
|
588 |
- |
EuroPrisa |
|
|
|
10% |
|
472 |
469 |
HancockGAC |
|
|
|
100% |
|
437 |
440 |
Anskaffningsvärderesterandeinnehav |
|
|
|
|
|
17616 |
16774 |
Totaltanskaffningsvärde |
|
|
|
|
|
22 120 |
20 707 |
Totaltverkligtvärde |
|
|
|
|
|
29 086 |
24 812 |
Enspecifikationöversamtligainnehavfinnspåwww.ap3.se.
1 AvserAP3sinnehavikommanditbolagsstrukturerochandraliknandestrukturerdärAP3inteharettväsentligtinflytande.
nOt 11 Obligationerochandraräntebärandetillgångar
ObLIgATIONerOCHANdrA rÄNTebÄrANdeVÄrdepApper FÖrdeLAT på emITTeNTKATegOrI
|
|
||
Mkr |
Verkligtvärde |
Verkligtvärde |
|
Svenskastaten |
33446 |
|
31523 |
Svenskabostadsinstitut |
8365 |
|
14609 |
Övrigasvenskaemittenter |
|
|
|
Finansiellaföretag |
2159 |
|
997 |
15372 |
|
12694 |
|
Utländskastater |
18420 |
|
10699 |
Övrigautländskaemittenter |
24979 |
|
21730 |
summa |
102 741 |
92 252 |
|
Räntefonder |
4 753 |
|
6 974 |
summa |
107 494 |
|
99 226 |
nOt 11 Forts.
ObLIgATIONerOCHANdrA rÄNTebÄrANdeVÄrdepApper
FÖrdeLAT på INSTrUmeNTKATegOrI
|
|||
Mkr |
Verkligtvärde |
|
Verkligtvärde |
Realränteobligationer |
23350 |
18013 |
|
Övrigaobligationer |
67438 |
65576 |
|
Certifikat |
3076 |
3743 |
|
Onoteradereverslån |
7341 |
3750 |
|
Övrigainstrument |
1535 |
|
1170 |
summa |
102 741 |
92 252 |
|
Räntefonder |
4 753 |
6 974 |
|
summa |
107 494 |
99 226 |
Av obligationer och andra räntebärande värdepapper avser 9 607 (5 314) mkr återinvesteringaverhållnakontantsäkerheterrelateradetillvärdepappers- utlåning.
Tredje
137
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOt 12 derivatinstrumentbrutto |
|
|
|
|
nOt 12 Forts. |
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
Nominellt |
Positivt |
Negativt |
|
|
|
|
Nominellt |
Positivt |
Negativt |
|
Mkr |
|
|
värde |
verkligtvärde |
verkligtvärde |
Mkr |
|
värde |
verkligtvärde |
verkligtvärde |
|||
AKTIereLATerAdeINSTrUmeNT |
|
|
|
|
|
AKTIereLATerAdeINSTrUmeNT |
|
|
|
|
|||
Optioner,OTC |
Utställda,köp |
52 |
- |
|
|
Optioner,clearade |
Innehavda,köp |
23 |
1 |
0 |
|
||
|
Utställda,sälj |
- |
- |
- |
|
|
|
Utställda,köp |
1408 |
0 |
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Utställda,sälj |
1333 |
- |
|
|
Optioner,clearade |
Innehavda,köp |
13 |
0 |
- |
|
Terminer |
|
9981 |
188 |
|
|||
|
Innehavda,sälj |
25 |
0 |
- |
|
Swappar |
|
7298 |
12 |
|
|||
|
Utställda,köp |
- |
- |
- |
|
summa |
|
20 043 |
201 |
|
|||
|
Utställda,sälj |
- |
- |
- |
|
varavclearat |
|
12662 |
|
|
|
||
Terminer |
|
|
23147 |
646 |
|
|
|
|
|
|
|
||
Swappar |
|
|
10423 |
69 |
|
|
|
|
|||||
summa |
|
|
33 660 |
715 |
|
Optioner,clearade |
Utställda,köp |
3450 |
1 |
- |
|
||
varavclearat |
|
|
23185 |
|
|
|
|
|
Utställda,sälj |
730490 |
19 |
|
|
|
|
|
|
FRA/Terminer |
|
244 976 |
21 |
|
|||||
|
|
|
|
CDS |
|
21032 |
235 |
|
|||||
Optioner,clearade |
Innehavda,köp |
8586 |
- |
|
|
|
|
||||||
|
|
Swappar |
|
19667 |
149 |
||||||||
|
Innehavda,sälj |
730238 |
4 |
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
summa |
|
1 019 615 |
425 |
|||||||
|
Utställda, köp |
173281 |
6 |
|
|
|
|||||||
|
|
|
varavclearat |
|
978916 |
|
|
|
|||||
|
Utställda, sälj |
763957 |
84 |
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
FRA/Terminer |
|
|
223288 |
163 |
|
|
VALUTAreLATerAdeINSTrUmeNT |
|
|
|
|
||
CDS |
|
|
23457 |
316 |
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
Optioner,OTC |
Innehavda,köp |
1998 |
96 |
- |
|
||||
Swappar |
|
|
13940 |
187 |
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
Innehavda,sälj |
860 |
14 |
- |
|
||||
summa |
|
|
1 936 747 |
760 |
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
Utställda,köp |
2179 |
- |
|
|||||
varavclearat |
|
|
1899350 |
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
Utställda,sälj |
4382 |
- |
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
VALUTAreLATerAdeINSTrUmeNT |
|
|
|
|
|
Terminer |
|
100709 |
1901 |
|
|||
|
|
|
|
|
Swappar |
|
- |
- |
- |
|
|||
Optioner,OTC |
Innehavda,köp |
2298 |
58 |
- |
|
|
|
|
|||||
|
Innehavda,sälj |
2108 |
17 |
- |
|
summa |
|
110 128 |
2 011 |
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Utställda,köp |
9847 |
- |
|
Effektavnettoredovisning |
|
72 |
|
|||||
|
Utställda,sälj |
2305 |
- |
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
Summa derivatinstrument |
1 149 786 |
2 565 |
|
|||||||
Terminer |
|
|
100143 |
1531 |
|
|
|
|
|
|
|
||
Swappar |
|
|
- |
- |
- |
|
|
|
|
|
|
|
|
summa |
|
|
116 701 |
1 606 |
|
|
|
|
|
|
|
||
Effektavnettoredovisning |
|
- |
- |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
nOt 13 Övrigatillgångar |
|
|
|
|
||||
Summa derivatinstrument |
2 087 108 |
3 081 |
|
|
|
|
|
|
|||||
Derivatfårenligtfondensplaceringsregleranvändasisyfteatteffektivisera |
Mkr |
|
|
|
|||||||||
förvaltningenellerhanterarisken. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
Fondlikvider |
|
|
472 |
1 |
|
|||
|
|
|
|||||||||||
Återköpstransaktioner |
|
11134 |
17071 |
|
|||||||||
iclearadeprodukter,varpåmotpartsriskernaenbartärgentemotclearinghuset. |
|
|
|||||||||||
Övrigatillgångar |
|
|
0 |
0 |
|
||||||||
Övrigakortfristigafordringar |
|
0 |
- |
|
|||||||||
leveransriskeruppkommergentemotdemotpartersomanlitas.Fondensmotparter |
Summa övriga tillgångar |
|
11 606 |
17 072 |
|
||||||||
förhandelsomejclearasgodkännsochlimiterasavfondensstyrelseochexpone- |
|
|
|
|
|
|
|||||||
ringinomramenfördessalimiterbevakaslöpande.Fondenanvändermarknadens |
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
Utställdasäljoptionerärdelpositioneriolikaoptionsstrategiermedsyfteatt |
|
|
|
|
|
|
|||||||
hanterariskeniportföljen.IdenmånenutställdoptioninnebärattAP3haren |
|
|
|
|
|
|
|||||||
förpliktelseattlevereraettunderliggandevärdepapperharfondenalltidinnehav |
|
|
|
|
|
|
|||||||
idettavärdepappersomtäckereventuelltleveranskrav. |
|
|
|
nOt 14 Förutbetaldakostnaderochupplupnaintäkter |
|||||||||
Förennärmarebeskrivningavriskhanteringenmedavseendepåderivat- |
|
|
|
|
|
|
|||||||
instrumenthänvisastillfondensriskhanteringsplanpåwww.ap3.se. |
Mkr |
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
Upplupnaränteintäkter |
|
1304 |
1761 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Upplupnautdelningar |
|
71 |
72 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Restitutioner |
|
|
45 |
35 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Förutbetaldakostnader |
|
45 |
38 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Upplupnapremieraktielån |
|
6 |
7 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Summa förutbetalda kostnader |
|
1 470 |
1 913 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
och upplupnaintäkter |
|
|
|
|
44 | Tredje
138
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOt 15 Övrigaskulder
Mkr |
||
Leverantörsskulder |
5 |
7 |
Fondlikvider |
422 |
7 |
Löneskatter |
0 |
1 |
Personalenskällskatter |
3 |
2 |
Återköpstransaktioner |
6442 |
13536 |
Mottagnakontantsäkerheter |
15387 |
13076 |
Övrigaskulder |
3 |
11 |
Summa övriga skulder |
22 262 |
26 640 |
nOt 16 Förutbetaldaintäkterochupplupnakostnader
Mkr |
||
Upplupnaexternaförvaltningskostnader |
35 |
38 |
Övrigaupplupnakostnader |
14 |
12 |
Rörligersättninginklsocialaavgifter |
9 |
8 |
Summaförutbetaldaintäkterochupplupnakostnader |
58 |
58 |
Utbetalning av rörlig ersättning för år 2010 gjordes under 2013. Utbetalning för rörlig ersättning för 2012 utbetalades till 40% under 2013. Resterande del av 2012 års avsättning kommer att utbetalas under 2015. Avsättning till rörlig ersättning har gjorts för 2013 varav 40% kommer att utbetalas 2014 och resterande betalas ut 2016.
nOt 17 Fondkapital
NeTTObeTALNINgAr mOT peNSIONSSySTemeT |
|
|
Mkr |
||
Ingåendefondkapital |
232 956 |
214 106 |
Inbetaldapensionsavgifter |
56839 |
55 441 |
Utbetaldapensionsmedelinnevarandeår |
||
ÖverflyttningavpensionsrättertillEG |
||
Regleringavpensionsrätt |
3 |
1 |
AdministrationsersättningtillPensionsmyndigheten |
||
Summa nettobetalningar mot pensionssystemet |
- 3 788 |
|
|
|
|
Årets resultat |
32 398 |
22 638 |
Utgående fondkapital |
258 475 |
232 956 |
NOT20 Valutaexponering
nOt 18 posterinomlinjen
pANTerOCH dÄrmedjÄmFÖrLIgASÄKerHeTerSTÄLLdAFÖr egNASKULder
Mkr |
||
Panterföråterköpstransaktioner |
|
|
Mottagnasäkerheter |
11116 |
17071 |
Avlämnadesäkerheter |
6442 |
135361 |
Panterförderivathandel |
|
|
Erhållenkontantsäkerhet |
0 |
319 |
Ställdkontantsäkerhet |
89 |
186 |
Utlånadevärdepapperförvilkasäkerhetererhållits |
|
|
Utlånadevärdepapper |
14985 |
12782 |
Erhållenkontantsäkerhet |
15387 |
12756 |
Ovanståendesäkerheterfinnsredovisadeinot11,13samt15. |
|
|
ÖVrIgA pANTerOCH jÄmFÖrLIgASÄKerHeTer |
|
|
Mkr |
||
Utlånadevärdepapper moterhållen |
|
|
säkerhetiform avvärdepapper |
|
|
Utlånadevärdepapper |
10398 |
8989 |
Erhållensäkerhetiformavvärdepapper |
11225 |
10747 |
utestÅenDe ÅtaganDen |
|
|
Mkr |
||
Onoteradeaktier |
2038 |
1892 |
1156 |
1458 |
1 Iårsredovisningen2012angavsenfelaktigsiffra.Denärnukorrigerad.
NOT19 Närstående
AP3hyrsinalokaleravVasakronanABtillmarknadsmässigavillkor.
VALUTAexpONerAdeTILLgåNgArperVALUTA per31deC2013 |
EUR |
GBP |
JPY |
USD |
Övrigt |
Totalt |
Mkr |
||||||
Aktierochandelar |
16 911 |
11576 |
7313 |
43914 |
26020 |
105734 |
435 |
532 |
|
|
1159 |
2127 |
|
Obligationerochandraräntebärandevärdepapper |
6915 |
4542 |
0 |
17862 |
0 |
29320 |
Derivat |
13 |
|||||
Övrigaplaceringstillgångar |
1772 |
178 |
6 189 |
1311 |
7726 |
|
|
|
|
|
|
|
|
Valutaexponeringbrutto |
22 153 |
14 442 |
7 505 |
67 469 |
28 455 |
140 024 |
Kurssäkring |
||||||
Total valutaexponering |
- 4 430 |
3 916 |
2 196 |
31 311 |
21 747 |
54 741 |
|
|
|
|
|
|
|
VALUTAexpONerAdeTILLgåNgArperVALUTA per31deC2012 |
EUR |
GBP |
JPY |
USD |
Övrigt |
Totalt |
Mkr |
||||||
Aktierochandelar |
15969 |
10364 |
5581 |
34542 |
25618 |
92072 |
357 |
500 |
- |
317 |
770 |
1944 |
|
Obligationerochandraräntebärandevärdepapper |
7223 |
2336 |
- |
10647 |
- |
20206 |
Derivat |
43 |
1 |
104 |
25 |
52 |
225 |
Övrigaplaceringstillgångar |
450 |
100 |
2285 |
2920 |
953 |
|
|
|
|
|
|
|
|
Valutaexponeringbrutto |
18 791 |
13 651 |
5 784 |
47 815 |
29 360 |
115 401 |
Kurssäkring |
||||||
Total valutaexponering |
8 163 |
3 308 |
2 562 |
10 820 |
28 441 |
53 295 |
|
|
|
|
|
|
|
1 Attdennaexponeringansesutsattförvalutariskärenföljdavlagkrav.
Tredje
139
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOteR
nOt
INVeSTerINgSTILLgåNgArperVÄrderINgSKATegOrIper31deC2013 |
|
INVeSTerINgSTILLgåNgArperVÄrderINgSKATegOrIper31deC2012 |
||||||||
|
|
modell- |
modell- |
|
|
|
|
modell- |
modell- |
|
|
Observerbara |
värderingmed |
värderingmed |
|
|
|
Observerbara |
värderingmed |
värderingmed |
|
|
priserien |
observer- |
ejobserver- |
|
|
|
priserien |
observer- |
ejobserver- |
|
Mkr |
aktivmarknad |
baraindata |
baraindata |
totalt |
|
Mkr |
aktivmarknad |
baraindata |
baraindata |
totalt |
Noteradeaktier |
|
|
|
|
Noteradeaktier |
|
|
|
|
|
ochandelar |
103057 |
25458 |
- |
128515 |
ochandelar |
112 954 |
- |
- |
112954 |
|
Onoteradeaktier |
|
|
|
|
Onoteradeaktier |
|
|
|
|
|
ochandelar |
- |
- |
28863 |
28863 |
ochandelar |
- |
1709 |
23103 |
24812 |
|
Obligationeroch |
|
|
|
|
Obligationeroch |
|
|
|
|
|
andraräntebärande |
|
|
|
|
andraräntebärande |
|
|
|
|
|
tillgångar |
93236 |
6693 |
7788 |
107718 |
tillgångar |
92766 |
3116 |
3344 |
99226 |
|
Derivat,positiva |
|
|
|
|
|
Derivat,positiva |
|
|
|
|
marknadsvärden |
903 |
2178 |
- |
3081 |
|
marknadsvärden |
157 |
2407 |
- |
2564 |
summa |
|
|
|
|
|
summa |
|
|
|
|
investerings - |
|
|
|
|
|
investerings - |
|
|
|
|
tillgångar |
197 196 |
34 330 |
36 651 |
268 177 |
|
tillgångar |
205 877 |
7 232 |
26 447 |
239 556 |
Derivat,negativa |
|
|
|
|
|
Derivat,negativa |
|
|
|
|
marknadsvärden |
- |
|
marknadsvärden |
|||||||
summa |
196 567 |
33 060 |
36 651 |
266 277 |
|
summa |
205 850 |
6 744 |
26 407 |
239 001 |
FÖrÄNdrINgAVTILLgåNgArUNdermOdeLLVÄrderINg medej ObSerVerbArAINdATA 2012TILL2013
|
|
|
Obligationer |
|
|
|
noterade |
Onoterade |
ochandra |
|
|
|
aktieroch |
aktieroch |
räntebärande |
|
|
Mkr |
andelar |
andelar |
tillgångar |
derivat |
totalt |
redovisatvärdevid |
|
|
|
|
|
åretsingång |
- |
23 103 |
3 344 |
26 047 |
|
Investerat |
- |
4090 |
3411 |
- |
7502 |
Sålt/återbetalt |
|
|
|
|
|
underåret |
- |
- |
|||
Realiserad |
|
|
|
|
|
värdeförändring |
- |
- |
|||
Orealiserad |
|
|
|
|
|
värdeförändring |
- |
2616 |
41 |
2650 |
|
Förflyttningfrån |
|
|
|
|
|
nivå1eller2 |
- |
1712 |
1500 |
- |
3212 |
Förflyttningtillnivå |
|
|
|
|
|
1eller2 |
- |
- |
- |
- |
- |
redovisatvärdevid |
|
|
|
|
|
åretsutgång |
- |
28 863 |
7 788 |
0 |
36 651 |
FÖrÄNdrINgAVTILLgåNgArUNdermOdeLLVÄrderINg medej ObSerVerbArAINdATA 2011TILL2012
|
|
|
Obligationer |
|
|
|
noterade |
Onoterade |
ochandra |
|
|
|
aktieroch |
aktieroch |
räntebärande |
|
|
Mkr |
andelar |
andelar |
tillgångar |
derivat |
totalt |
redovisatvärdevid |
|
|
|
|
|
åretsingång |
- |
21 346 |
5 441 |
26 777 |
|
Investerat |
- |
3929 |
776 |
- |
4705 |
Sålt/återbetalt |
|
|
|
|
|
underåret |
- |
- |
|||
Realiserad |
|
|
|
|
|
värdeförändring |
- |
72 |
0 |
- |
72 |
Orealiserad |
|
|
|
|
|
värdeförändring |
- |
569 |
3 |
541 |
|
Förflyttningfrån |
|
|
|
|
|
nivå1eller2 |
- |
- |
- |
- |
- |
Förflyttningtillnivå |
|
|
|
|
|
1eller2 |
- |
- |
|||
redovisatvärdevid |
|
|
|
|
|
åretsutgång |
- |
23 103 |
3 345 |
26 407 |
AP3värderarsamtliga innehav till verkligt värde, vilket fastställsutifrånen hierarki avpriskälloroch beräkningsmodeller. Verkligt värdedefinieras som detbelopp tillvilketentillgång skulle kunnaöverlåtas eller en skuldreglerasi en normal transaktion mellan marknadsaktörervid tillfället dåvärdering görs.
Innehavsomfinnsrepresenteradeideindexsomfondenanvänderförlikvida investeringariaktierochräntebärandevärdepappervärderasiförstahandtill indexleverantörernasvärderingspriser.Idefalltillgångeninteinkluderasinågot indexellerdärindexleverantörensprisbedömssomicketillförlitligt,skervärdering iställettillnoteradepriserobserverbaraienaktivmarknad.Dettaäralltidförsta valetvidvalavvärderingsprisochomfattarmerpartenavAP3stillgångarmennär dessaintefinnsatttillgåtasprisernaenligtnästastegivärderingshierarkin.
Förvissainnehav,främstvissaräntebärandevärdepappersamtflertalet derivatsomintehandlasöverbörsellerhanterasavettclearinghus,saknas tillförlitliganoteradepriser.Värderingskerdåutifrånvedertagnamodellervilkai sinturanvänderobserverbaramarknadsdataförattfastställaettverkligtvärde. Värderingsriskenfördennagruppbedömssombegränsad.Idennagrupp inkluderasocksåvissatyperavtransaktionerdärAP3ärberoendeavprisupp- gifterfrånenellerettparexternamotparterförattfastställaettverkligtvärde. Förtillgångardärtillgängligtprisbedömssommindretillförlitligt,texpågrund avlågmarknadsaktivitet,görsenrimlighetsbedömningavfondensegen värderingbaseradpåvärderingerhållenfråntredjepart.
Slutligenfinnsinnehavsommåstemodellvärderasdärvärderingentillstor delärberoendeavickeobserverbaramarknadsdataochdärmedinnehåller enstörregradavbedömningochhögreosäkerhet.FörAP3sdelärdetfrämst innehaviriskkapitalfondersamtonoteradeinnehavifastighetsbolagsom återfinnsidennakategori.Under2013harmetodenförvärderingav fastighetsbolag utvecklats, se vidare not 4.
AP3s värdering av innehav i riskkapitalfonder baseras på den värdering som erhålls av externa förvaltare. AP3 ställer krav på att förvaltarna ska följa IPEVsprinciperförvärderingsamtattfondenreviderasavenvälrenom- meradrevisionsfirma. Värdering från förvaltarna erhålls vanligen 90 dagar efter kvartalsslut vilket innebär att värderingarna av AP3s innehav per 31 december baseras på rapporter från förvaltarna per 30 september, justerat för kassaflöden under fjärde kvartalet. En bedömning görs av värderingens tillförlitlighet för att fastställa om eventuella korrigeringar är nödvändiga
för att uppnå ett mer rättvisande verkligt värde. Per 31 december 2013 hade inga sådana korrigeringar bedömts nödvändiga. Värderingen påverkas i första hand av de underliggande bolagens resultatutveckling, men också av aktiemarknadens värdering av jämförbara bolag. Förväntade diskonterade framtida kassaflöden har mindre betydelse för värderingen, då AP3s risk- kapitalportfölj i första hand består av mogna bolag, s k buyouts.
I tabellen redovisas AP3s samtliga investeringstillgångar fördelade per värderingskategori. 74 (86) procent av fondens investeringstillgångar kan värderas till observerbara priser i en aktiv marknad. En nedvärdering med 10 procent av de tillgångar som är mest svårbedömda, dvs modellvärdering med ej observerbar indata, skulle påverka AP3s fondkapital med
Under året har fonder exklusive riskkapitalfonder till ett värde av
30 211 mkr omklassificerats från observerbara priser i en aktiv marknad till modellvärderingmedobserverbaraindata,varav25458mkråterfinnsunder noterade aktier och andelar och 4 753 mkr återfinns under obligationer och andraräntebärandetillgångar.
46 | Tredje
140
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
nOt 22 Finansiellarisker
rISK mÄTTSOm VALUeATrISKFÖr Ap3S pOrTFÖLj |
|
|
|||
Mkr |
Lägsta nivå |
Högsta nivå |
Genomsnitt |
31 dec |
31 dec* |
2013 |
710 |
2221 |
1328 |
1219 |
1583 |
2012 |
956 |
2203 |
1554 |
1025 |
1750 |
*KolumnenvisarVaRvidlikaviktadhistoriskdata.
Fondens innehav är exponerade mot marknads- och kreditrisker vilka kan innebära värdeförändringar när t ex aktiekurser, räntor, kreditspreadar och valutakurser förändras. AP3 använder Value at Risk (VaR) för att aggregera risk över samtliga risktyper. Per årsskiftet uppgick fondens risk mätt som VaR för totalportföljen till 1 219 (1 025) mkr. AP3 beräknar VaR med 95 procents konfidensintervall och en tidshorisont på en dag. Det innebär att 19 dagar av 20 bör de negativa värdeförändringarna i portföljen inte vara större än VaR förutsatt att marknadsförhållandena följer historiska mönster. AP3 baserar
Fondens risk mätt som VaR har varierat mellan 710 (956) mkr och 2 221 (2203)mkrunderåret.Skillnadernairisknivåförklarasfrämstavförändradmark- nadsvolatilitetochmindreavförändringaravportföljenssammansättning.
TabellenovanvisarhögstaochlägstanivåpåVaRsamtriskenigenomsnittoch vid slutet av året för AP3s portfölj. På sid 30 visas riskexponeringen fördelad på AP3sriskklasser.
dAgLIg VALUe AT rISK (VAr)FÖr Ap3S pOrTFÖLj2013
Mkr
2500
2000
1 500
1 000
500
0
Exponentiellt viktad historiska data |
|
Likaviktade historiska data |
|
Känslighetsmått av enkla slag kan användas för att få en förståelse för vilken re- sultatpåverkan en viss prisförändring skulle få baserat på utestående positioner i olikatillgångsslag.Omsamtligaaktiekurserskulleförändrasmed5procentskulle det medföra en värdeförändring av AP3s aktieportfölj på 8 527 (8 121) mkr. En förändring av samtliga räntor med 1 procentenhet, ett s k parallellskifte av ränte- kurvan, skulle medföra en värdeförändring på 2 364 (2 644) mkr. På samma sätt skulle en förändring av samtliga valutakurser mot kronan på 5 procent resultera i en värdeförändring på 1 891 (2 667) mkr. Känslighetsmåtten innehåller ingen bedömning av sannolikheten för att något ska inträffa och tar inte hänsyn till hur olika tillgångar rör sig i förhållande till varandra, s k korrelation.
nOteR
eNKLA KÄNSLIgHeTSmåTT FÖr Ap3S pOrTFÖLj31deC2013 |
|
|
Mkr |
|
|
10 000 |
|
|
8 527 |
|
|
8 000 |
|
|
6 000 |
|
|
4 000 |
|
|
2 364 |
1 891 |
|
2 000 |
||
|
||
0 |
|
Kreditrisken i AP3s portfölj för räntebärande fordringar och derivat kan beskri- vas genom att titta på fördelningen av exponering per ratingkategori. Tabellen nedan visar att 78 (73) procent av fondens kreditriskexponering avser mot- parter med en rating från Aaa till Aa enligt kreditvärderingsinstitutet Moody’s. Kreditriskexponeringen minskas avseende t ex repor och derivat genom att AP3 erhåller säkerheter motsvarande hela eller del av den fordran som AP3 har på motparten.
expONerINg mOTKredITrISKper31deC20131 |
|
|
|
|
|
||
|
|
KREDITBETYG |
|
|
|
|
|
Mkr |
Aaa |
Aa |
A |
Baa |
‹Baa32 |
|
|
Statsobligationer |
54882 |
4659 |
212 |
|
|
|
|
Bostadsobligationer |
8594 |
148 |
60 |
|
1 |
|
|
Företagsobligationer |
1 096 |
5 972 |
8783 |
2641 |
3481 |
|
|
Depositioner&repor |
|
2 696 |
10119 |
|
|
|
|
Derivat,nettofordran |
|
111 |
926 |
|
|
|
|
bruttoexponering |
64 572 |
13 587 |
20 100 |
2 641 |
3 482 |
|
|
Erhållnasäkerheter |
|
999 |
4335 |
|
|
|
|
Nettoexponering |
64 572 |
12 588 |
15 765 |
2 641 |
3 482 |
|
|
expONerINg mOTKredITrISKper31deC20121 |
|
|
|
|
|
||
|
|
KREDITBETYG |
|
|
|
|
|
Mkr |
Aaa |
Aa |
A |
Baa |
‹Baa32 |
|
|
Statsobligationer |
48458 |
1985 |
334 |
259 |
|
|
|
Bostadsobligationer |
15779 |
418 |
77 |
|
2 |
|
|
Företagsobligationer |
767 |
1733 |
4902 |
4078 |
6008 |
||
Depositioner&repor |
853 |
5007 |
13591 |
|
|
|
|
Derivat,nettofordran |
|
500 |
1432 |
|
|
|
|
bruttoexponering |
65 857 |
9 642 |
20 336 |
4 337 |
6 011 |
||
Erhållnasäkerheter |
|
4534 |
5074 |
|
|
|
|
Nettoexponering |
65 857 |
5 109 |
15 261 |
4 337 |
6 011 |
1Inkluderarplaceringarinoteraderäntebärandevärdepapper,depositionerochrepor,icke clearadederivatdärAP3harenfordranpåmotpartensamtåterinvesteringaverhållna kontantsäkerheterrelateradetillvärdepappersutlåning.Dåtabellenendastvisarexponering
motkreditriskkandenejavläsasmotbalansräkningen. 2 Inkluderarävenvärdepapperutanrating.
Fondens likviditetsrisk begränsas bland annat genom kravet i
Tredje
141
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
STyreLSeNS,AP3sxxxxxxxxxxxxVdS OCH reVISOrerNAS UNderSKrIFTer
Styrelsensochverkställandedirektörensunderskrifter
Stockholm den 20 februari 2014
Pär Nuder, ordförande BjörnBörjesson,viceordförande
GunvorEngström LarsErnsäter PeterHellberg
ElisabethUnell KerstinHessius,verkställandedirektör
Vårrevisionsberättelseharlämnatsden20februari2014
JanBirgerson |
PeterStrandh |
Auktoriseradrevisor |
Auktoriseradrevisor |
Förordnadavregeringen |
Förordnad av regeringen |
48 |
142
Skr. 2013/14:130
Bilaga 5
Revisionsberättelse
för Tredje
ViharutförtenrevisionavårsredovisningenförTredjeAP- fondenför2013.Fondensårsredovisningingåridentryckta
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar för årsredovisningen
Detärstyrelsenochverkställandedirektörensomharansva- retförattupprättaenårsredovisningsomgerenrättvisande bildenligtlagenomallmännapensionsfonderochförden internakontrollsomstyrelsenochverkställandedirektören bedömerärnödvändigförattupprättaenårsredovisning sominteinnehållerväsentligafelaktigheter,varesigdessa berorpåoegentligheterellerpåfel.
Revisorns ansvar
Vårtansvarärattuttalaossomårsredovisningenpågrund- valavvårrevision.ViharutförtrevisionenenligtInternational StandardsonAuditingochgodrevisionssediSverige.Dessa standarderkräverattviföljeryrkesetiskakravsamtplanerar ochutförrevisionenförattuppnårimligsäkerhetattårsredo- visningeninteinnehållerväsentligafelaktigheter.
Enrevisioninnefattarattgenomolikaåtgärderinhämta revisionsbevisombeloppochannaninformationiårsredo- visningen.Revisornväljervilkaåtgärdersomskautföras, blandannatgenomattbedömariskernaförväsentliga felaktigheteriårsredovisningen,varesigdessaberorpå oegentligheterellerpåfel.Viddennariskbedömningbeaktar revisorndedelaravdeninternakontrollensomärrelevanta förhurfondenupprättarårsredovisningenförattgeen rättvisandebildisyfteattutformagranskningsåtgärdersom ärändamålsenligamedhänsyntillomständigheterna,men inteisyfteattgöraettuttalandeomeffektivitetenifondens internakontroll.Enrevisioninnefattarocksåenutvärdering avändamålsenlighetenideredovisningsprincipersomhar använtsochavrimlighetenistyrelsensochverkställande direktörensuppskattningariredovisningen,liksomen utvärderingavdenövergripandepresentationeniårsredo- visningen.
Vianserattderevisionsbevisviharinhämtatärtillräck- ligaochändamålsenligasomgrundförvårauttalanden.
Uttalanden
Enligtvåruppfattningharårsredovisningenupprättatsi enlighetmedLag(2000:192)omallmännapensionsfonder
revisiONsberäTTelse
Vitillstyrkerdärförattresultaträkningenochbalans- räkningenfastställes.
rapport om andra krav enligt lagar och författningar
Utövervårrevisionavårsredovisningenharviävengranskat
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Detärstyrelsenochverkställandedirektörensomharansvaret förräkenskapshandlingarnasamtförförvaltningenavfondens tillgångarenligtlagenomallmännapensionsfonder.
Revisorns ansvar
Vårtansvarärattmedrimligsäkerhetuttalaossomresultatet avvårgranskningochinventeringenavdetillgångarsom fondenförvaltarsamtomförvaltningeniövrigtpågrundval avvårrevision.Viharutförtrevisionenenligtgodrevisionssed iSverige.
Somunderlagförvårtuttalandeominventeringenavtill- gångarnaharvigranskatfondensinnehavsförteckningsamt etturvalavunderlagenfördenna.
Somunderlagförvårtuttalandeomförvaltningeniövrigt harviutövervårrevisionavårsredovisningengranskatväsent liga beslut,åtgärderochförhållandenifondenförattkunnabedöma omnågonstyrelseledamotellerverkställandedirektörenhar handlatistridmedlagenomallmännapensionsfonder.
Vianserattderevisionsbevisviharinhämtatärtillräckliga ochändamålsenligasomgrundförvårauttalanden.
Uttalanden
Revisionenharintegivitanledningtillanmärkningbeträf- fandeinventeringenavtillgångarnaelleriövrigtavseende förvaltningen.
|
Stockholm den 20 februari 2014 |
JanBirgerson |
PeterStrandh |
Auktoriserad revisor |
Auktoriserad revisor |
Förordnad av regeringen |
Förordnadavregeringen |
|
143
Fjärde |
Skr. 2013/14:130 |
|
Bilaga 6 |
2013 i korthet |
Årsredovisning 2013 I3 |
Överträffar målen
260 miljarder kronor i fondkapital
Fondkapitalet ökade till 260 (230) miljarder kronor.
Under året betalade Fjärde
260
miljarder kronor i fondkapital
16,4 procent i totalavkastning
Totalavkastningen efter kostnader uppgick till 16,4 (11,2) procent. AP4 gynnades av sin höga aktieandel. Totalavkastningen före kostnader uppgick till 16,5 (11,3) procent.
5,9 procents real genomsnittlig avkastning på tio år
AP4 har genererat en årlig nominell avkastning efter kostnader om 7,2 procent i genomsnitt över 10 år, vilket i reala termer (inflationsjusterat) motsvarar 5,9 procent.
Det överträffar styrelsens reala avkastningskrav om 4,5 procent i genomsnitt per år och är väsentligt bättre än inkomstindex. Sedan starten 2001 uppgår den reala avkastningen till 3,3 procent årligen i genomsnitt.
900 miljoner kronor i aktivt resultat
Den aktiva avkastningen överträffade jämförelse- index med 0,5 (1,0) procentenheter före kostnader, vilket motsvarar 0,9 (1,8) miljarder kronor.
16,4 %
i totalavkastning efter kostnader
900
miljoner kronor i aktivt resultat
10 halvår i följd
med en bättre avkastning än index
37 miljarder kronor i resultat
Årets resultat uppgick till 37,0 (23,4) miljarder kronor, vilket är AP4:s bästa resultat i kronor räknat sedan starten 2001.
Låga kostnader
Förvaltningskostnadsandelen, exklusive provisionskostnader, uppgick i årstakt till 0,08 (0,08) procent. Inklusive provisionskostnader uppgick andelen till 0,11 (0,10) procent. Förvaltningskostnaderna inklusive provisions- kostnader uppgick till 277 (218) miljoner kronor.
Valutaexponeringen var 28,6 (27,7) procent vid årets utgång
2,6
miljarder kronor i aktivt resultat- tillskott från nya strategiska förvaltningen
37
miljarder kronor i resultat
145
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
|
|
|
|
Årsredovisning 2013 I63 |
||
Resultaträkning |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
|
Not |
2013 |
|
2012 |
|
RÖRELSENS INTÄKTER |
|
|
|
|
|
|
Räntenetto |
2 |
2 967 |
3 467 |
|
||
Erhållna utdelningar |
|
|
3 717 |
3 479 |
|
|
Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
3 |
29 520 |
13 399 |
|
||
Nettoresultat, onoterade aktier och andelar |
4 |
3 510 |
1 222 |
|
||
Nettoresultat, räntebärande tillgångar |
|
|
2 057 |
|
||
Nettoresultat, derivatinstrument |
|
|
2 316 |
2 617 |
|
|
Nettoresultat, valutakursförändringar |
|
|
|
|||
Provisionskostnader |
5 |
|
||||
Summa rörelsens intäkter |
|
|
37 184 |
23 599 |
|
|
RÖRELSENS KOSTNADER |
|
|
|
|
|
|
Personalkostnader |
6 |
|
||||
Övriga administrationskostnader |
7 |
|
||||
Summa rörelsens kostnader |
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
ÅRETS RESULTAT |
|
|
36 997 |
|
23 420 |
|
Balansräkning |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mkr |
|
Not |
|
|||
TILLGÅNGAR |
|
|
|
|
|
|
Aktier och andelar, noterade |
8 |
150 173 |
117 974 |
|
||
Aktier och andelar, onoterade |
9 |
13 782 |
9 963 |
|
||
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
10 |
87 254 |
86 530 |
|
||
Derivatinstrument |
11 |
6 185 |
12 869 |
|
||
Kassa och bankmedel |
|
|
2 342 |
1 467 |
|
|
Övriga tillgångar |
12 |
167 |
332 |
|
||
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
13 |
1 719 |
1 986 |
|
||
SUMMA TILLGÅNGAR |
|
|
261 622 |
231 121 |
|
|
SKULDER OCH FONDKAPITAL |
|
|
|
|
|
|
Skulder |
|
|
|
|
|
|
Derivatinstrument |
11 |
1 755 |
1 205 |
|
||
Övriga skulder |
14 |
38 |
138 |
|
||
Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader |
15 |
81 |
147 |
|
||
Summa skulder |
|
|
1 874 |
1 490 |
|
|
Fondkapital |
16 |
|
|
|
|
|
Ingående fondkapital |
|
|
229 631 |
209 999 |
|
|
Nettoutbetalningar till pensionssystemet |
|
|
|
|||
Årets resultat |
|
|
36 997 |
23 420 |
|
|
Summa fondkapital |
|
|
259 748 |
229 631 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL |
|
|
261 622 |
231 121 |
|
|
Ställda panter, ansvarsförbindelser och åtaganden |
17 |
|
|
|
|
146
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
Årsredovisning 2013 I64
Noter till resultat- och balansräkning
Fjärde
Not 1. Redovisnings- och värderingsprinciper
Enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder ska årsredovisningen upprättas med tillämpning av god redovisningssed, varvid de tillgångar som fondmedlen placerats i ska upptas till marknadsvärdet. Med denna utgångspunkt har Första till Fjärde AP- fonderna utarbetat gemensamma redovisnings- och värderings- principer vilka har tillämpats och sammanfattas nedan.
Redovisnings- och värderingsprinciperna är oförändrade mot föregående år. Beträffande översyn av fastställandet av verkligt värde för onoterade fastighetsaktier se nedan under avsnittet, Onoterade aktier och andelar.
Fondernas redovisnings- och värderingsprinciper anpassas successivt till den internationella redovisningsstandarden, IFRS. Eftersom IFRS är under omfattande omarbetning, har anpassningen hittills inriktats mot informationskrav enligt IFRS 7 och IFRS 13. En fullständig anpassning till IFRS skulle inte väsentligt påverka redovisat resultat och kapital. Mot nu gällande IFRS är enda större skillnaden att koncernredovisning och kassaflödesanalys inte upprättas.
Affärsdagsredovisning
Transaktioner i värdepapper och derivatinstrument på penning- och obligationsmarknaden, aktiemarknaden och valutamarknaden redovisas i balansräkningen per affärsdagen, det vill säga vid den tidpunkt då de väsentliga rättigheterna och därmed riskerna övergår mellan parterna. Fordran på eller skulden till motparten mellan affärsdag och likviddag redovisas under övriga tillgångar respektive övriga skulder. Övriga transaktioner, framför allt transaktioner avseende onoterade aktier, redovisas i balansräkningen per likviddagen, vilket överensstämmer med marknadspraxis.
Nettoredovisning
Nettoredovisning tillämpas för fondlikvider, repor och derivatinstrument i de fall det finns en legal rätt att kvitta transaktionerna och om avsikten är att avveckla dem samtidigt.
Omräkning av utländsk valuta
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till svenska kronor med den valutakurs som gäller på transaktionsdagen. På balansdagen räknas tillgångar och skulder i utländsk valuta om till svenska kronor till balansdagens valutakurser. Värdeförändringar på tillgångar och skulder i utländsk valuta uppdelas i en del som är hänförlig till värdeförändringen av tillgången eller skulden i lokal valuta och en del som är orsakad av valutakursförändringen. Valutakursresultat som uppstår vid förändring av valutakurs redovisas i resultaträkningen på raden Nettoresultat, valutakursförändringar.
Aktier i dotterbolag/intressebolag
Enligt lagen om allmänna pensionsfonder upptas aktier i dotterbolag/intressebolag till verkligt värde. Verkligt värde bestäms enligt samma metoder som tillämpas för onoterade aktier och andelar. Krav på att upprätta koncernredovisning föreligger inte.
Värdering av finansiella instrument
Fondens samtliga placeringar värderas till verkligt värde varvid såväl realiserade som orealiserade värdeförändringar redovisas i resultaträkningen. I raderna Nettoresultat per tillgångsslag ingår således såväl realiserade som orealiserade resultat. I de fall hänvisning nedan sker till vald indexleverantör, se ordlistan sidan 82- 83 i årsredovisningen för information kring aktuella index. Nedan beskrivs hur verkligt värde fastställs för fondens olika placeringar.
Noterade aktier och andelar
För aktier och andelar som är upptagna till handel vid en reglerad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde utifrån balansdagens officiella marknadsnotering enligt fondens valda indexleverantör, oftast genomsnittskurs. Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. Erlagda courtagekostnader resultatförs under nettoresultat noterade aktier.
Onoterade aktier och andelar
För aktier och andelar som inte är upptagna till handel vid en reglerad marknad eller handelsplattform, bestäms verkligt värde baserat på värdering erhållen från motparten eller annan extern part. Värderingen uppdateras då ny värdering erhållits och justeras för eventuella kassaflöden fram till bokslutstillfället. I de fall fonden på goda grunder bedömer att värderingen är felaktig sker en justering av erhållen värdering.
Värderingen avseende onoterade andelar följer IPEV:s (International Private Equity and Venture Capital Valuation Guidelines) principer eller likvärdiga värderingsprinciper och ska i första hand vara baserat på transaktioner med tredje part, men även andra värderings- metoder kan användas.
Värdering avseende onoterade fastighetsaktier baseras på en värdering enligt substansvärdemetoden i den mån aktien inte varit föremål för transaktioner på en andrahandsmarknad. En metod- utveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Från och med 2013 värderas därmed uppskjutna skatteskulder till ett värde som används vid fastighetstransaktioner vilket skiljer sig mot den värdering som sker i redovisningen hos fastighetsbolagen. Den ändrade metoden för att beräkna verkligt värde har påverkat årets resultat, se vidare not Nettoresultat Onoterade aktier och andelar.
Obligationer och andra räntebärande tillgångar
För obligationer och andra räntebärande tillgångar bestäms verkligt värde utifrån balansdagens officiella marknadsnotering (oftast köpkurs) enligt fondens valda indexleverantör. Innehav som inte ingår i index värderas till noterade priser observerbara i en aktiv marknad. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga marknadspriser inte finns att tillgå värderas instrumentet med hjälp av allmänt vedertagna värderingsmodeller som innebär att kassaflöden diskonteras till relevant värderingskurva.
Som ränteintäkt redovisas ränta beräknad enligt effektivränte- metoden baserat på upplupet anskaffningsvärde. Det upplupna anskaffningsvärdet är det diskonterade nuvärdet av framtida
147
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
betalningar, där diskonteringsräntan utgörs av den effektiva räntan vid anskaffningstidpunkten. Detta innebär att förvärvade över- och undervärden periodiseras under återstående löptid eller till nästa räntejusteringstillfälle och ingår i redovisad ränteintäkt.
Derivatinstrument
För derivatinstrument bestäms verkligt värde baserat på noteringar vid årets slut. I de fall instrumenten inte handlas på en aktiv marknad och tillförlitliga marknadspriser inte finns att tillgå, värderas instrumentet med hjälp av allmänt vedertagna värderingsmodeller där indata utgörs av observerbara marknadsdata.
Derivatkontrakt med positivt verkligt värde per balansdagen redovisas som tillgångar medan kontrakt med negativt verkligt värde redovisas som skulder. Skillnaden mellan terminskurs och avistakurs för valutaterminer periodiseras linjärt över terminskontraktets löptid och redovisas som ränta.
Återköpstransaktioner
Vid äkta återköpstransaktion, så kallad repa, redovisas såld tillgång fortsatt i balansräkningen och erhållen likvid redovisas som skuld. Det sålda värdepappret redovisas som ställd pant inom linjen i balansräkningen. Skillnaden mellan likvid i avistaledet och termins- ledet periodiseras över löptiden och redovisas som ränta.
Värdepapperslån
Utlånade värdepapper redovisas i balansräkningen till verkligt värde medan erhållen ersättning för utlåningen redovisas som ränteintäkt i resultaträkningen. Erhållna säkerheter för utlånade värdepapper kan bestå av värdepapper och/eller kontanter. I de fall Fjärde
Poster som redovisas direkt mot fondkapitalet
In- och utbetalningar som har skett mot pensionssystemet redovisas direkt mot fondkapitalet.
Provisionskostnader
Provisionskostnader redovisas i resultaträkningen som en avdrags- post under rörelsens intäkter. De utgörs av direkta transaktions- kostnader såsom depåbanksarvoden och fasta arvoden till externa förvaltare samt fasta avgifter för noterade fonder. Prestations- baserade arvoden, som utgår när förvaltare uppnår en avkastning utöver överenskommen nivå där vinstdelning tillämpas, redovisas som avgående post under nettoresultat för aktuellt tillgångsslag i resultaträkningen.
Förvaltararvoden för onoterade aktier och andelar, för vilka återbetalning medges före vinstdelning och där återbetalning bedöms som sannolik, redovisas som anskaffningskostnad och kommer därmed ingå i det orealiserade resultatet. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader.
Rörelsens kostnader
Samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden, redovisas under rörelsens kostnader. Investeringar i inventarier samt egenutvecklad och förvärvad programvara kostnadsförs i normalfallet löpande.
Årsredovisning 2013 I65
Skatter
Fjärde
Fonden är från och med 2012 registrerad till mervärdesskatt och därmed skatteskyldig till mervärdesskatt för förvärv från utlandet. Fonden har inte rätt att återfå betald mervärdesskatt. Kostnadsförd mervärdesskatt inkluderas i respektive kostnadspost.
Belopp i miljoner kronor (mkr), där inget annat anges.
Not 2. Räntenetto
|
2013 |
2012 |
Ränteintäkter |
|
|
Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
2 421 |
2 608 |
Derivatinstrument |
1 051 |
1 744 |
Övriga ränteintäkter |
57 |
65 |
Summa ränteintäkter |
3 529 |
4 417 |
Räntekostnader |
|
|
Derivatinstrument |
||
Övriga räntekostnader |
0 |
|
Summa räntekostnader |
||
Räntenetto |
2 967 |
3 467 |
Not 3. Nettoresultat, noterade aktier och andelar
|
2013 |
2012 |
Resultat noterade aktier och andelar |
29 612 |
13 436 |
Avgår courtage |
||
Avgår prestationsbaserade arvoden |
||
Nettoresultat, noterade aktier och andelar |
29 520 |
13 399 |
Not 4. Nettoresultat, onoterade aktier och andelar
|
2013 |
2012 |
Realiserat resultat |
644 |
399 |
Orealiserade värdeförändringar |
2 877 |
827 |
Avgår prestationsbaserade arvoden |
||
Nettoresultat, onoterade aktier och andelar |
3 510 |
1 222 |
En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Från och med år 2013 värderas därmed uppskjutna skatteskulder till ett värde som används vid fastighetstransaktioner vilket skiljer sig mot den värdering som sker i redovisningen hos fastighetsbolagen. Den ändrade metoden för att beräkna verkligt värde har påverkat 2013 års resultat med 1 063 mkr, varav 853 mkr bedöms hänförligt till tidigare år. Resultateffekten är främst hänförlig till fondens innehav i Vasakronan.
Not 5. Provisionskostnader
|
2013 |
2012 |
Externa förvaltningsarvoden, noterade tillgångar |
||
Externa förvaltningsarvoden, onoterade tillgångar |
||
Övriga provisionskostnader, inklusive |
|
|
depåbanksarvoden |
||
Provisionskostnader |
I provisionskostnader ingår inte prestationsbaserade arvoden. Prestationsbaserade arvoden har under året uppgått till 69 (10) mkr och reducerar nettoresultatet för respektive tillgångsslag. Externa
148
förvaltningsarvoden för onoterade tillgångar redovisas under provisionskostnader i den mån avtalen inte medger återbetalning före vinstdelning i samband med framtida vinstgivande avyttringar. Under året har 60 (56) mkr erlagts i förvaltningsarvode avseende onoterade tillgångar. Av dessa avser 56 (53) mkr avtal som medger återbetalning av erlagda förvaltningsarvoden före vinstdelning vid avyttring. Dessa redovisas som en del av tillgångens anskaffningsvärde.
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
||||||
|
|
|
|
Bilaga 6 |
|
|
|
|||
|
|
Årsredovisning 2013 I65 |
||||||||
Not 6. Personal |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2013 |
|
2012 |
|
|
||||
Antal anställda |
|
Totalt |
|
Kvinnor |
Totalt |
|
Kvinnor |
|
||
|
|
|
||||||||
Medelantal anställda |
54 |
18 |
51 |
15 |
|
|||||
Antal anställda den 31 december |
55 |
20 |
49 |
14 |
|
|||||
Antal personer i ledningsgruppen |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
den 31 december |
5 |
2 |
5 |
2 |
|
|
Löner |
|
|
|
|
|
|
och |
|
|
|
|
|
|
arvode |
Rörliga |
|
Pensions |
Sociala |
|
Personalkostnader i tkr, 2013 |
n |
ersättningar |
|
kostnader |
kostnader |
Summa |
Styrelsens ordförande Monica Caneman |
117 |
- |
- |
37 |
154 |
|
Övriga styrelseledamöter 1) |
507 |
|
|
|
149 |
656 |
Verkställande direktören Mats Andersson 2) |
3 098 |
- |
1 787 |
1 407 |
6 292 |
|
Övrig ledningsgrupp |
1 834 |
- |
2 502 |
1 183 |
5 519 |
|
Vice verkställande direktör och affärschef Magnus Eriksson 3) |
||||||
Administrativ direktör Agneta Wilhelmson Kåremar 4) |
1 397 |
- |
1 402 |
779 |
3 578 |
|
Chef Affärs- och riskkontroll Nicklas Wikström 5) |
1 463 |
- |
617 |
609 |
2 689 |
|
Chefsjurist Ulrika Malmberg Livijn 6) |
1 311 |
- |
780 |
601 |
2 692 |
|
Övriga anställda 7) |
48 653 |
4 701 |
16 396 |
20 467 |
90 218 |
|
Summa |
58 380 |
4 701 |
23 484 |
25 233 |
111 798 |
|
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
|
3 731 |
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
|
115 529 |
1) Enskilda ledamöters arvode redovisas i fondstyrningsrapporten |
|
|
|
|
|
|
2) Varav löneväxling |
711 |
|
|
|
|
|
3) Varav löneväxling |
1 485 |
|
|
|
|
|
4) Varav löneväxling |
384 |
|
|
|
|
|
5) Varav löneväxling |
111 |
|
|
|
|
|
6) Varav löneväxling |
254 |
|
|
|
|
|
7) Varav löneväxling övriga anställda |
1 001 |
|
|
|
|
|
Belopp avseende löneväxling ingår i pensionskostnader |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Löner |
|
|
|
|
|
|
och |
|
|
|
|
|
|
arvode |
Rörliga |
|
Pensions |
Sociala |
|
Personalkostnader i tkr, 2012 |
n |
ersättningar |
|
kostnader |
kostnader |
Summa |
Styrelsens ordförande Monica Caneman |
117 |
- |
- |
37 |
154 |
|
Övriga styrelseledamöter 1) |
469 |
|
|
|
142 |
611 |
Verkställande direktören Mats Andersson 2) |
3 283 |
- |
1 431 |
1 379 |
6 093 |
|
Övrig ledningsgrupp |
1 531 |
- |
2 430 |
1 071 |
5 032 |
|
Affärschef Magnus Eriksson 3) |
||||||
Administrativ direktör Agneta Wilhelmson Kåremar 4) |
1 528 |
- |
1 108 |
749 |
3 385 |
|
Chef Affärs- och riskkontroll Nicklas Wikström 5) |
1 352 |
- |
530 |
553 |
2 435 |
|
Chefsjurist Ulrika Malmberg Livijn 6) |
1 354 |
- |
623 |
577 |
2 554 |
|
Övriga anställda 7, 8) |
46 038 |
3 476 |
15 882 |
19 011 |
84 407 |
|
Summa |
55 672 |
3 476 |
22 004 |
23 519 |
104 671 |
|
Övriga personalkostnader |
|
|
|
|
|
4 664 |
Summa personalkostnader |
|
|
|
|
|
109 335 |
1) Enskilda ledamöters arvode redovisas i fondstyrningsrapporten |
|
|
|
|
|
|
2) Varav löneväxling |
355 |
|
|
|
|
|
3) Varav löneväxling |
1 485 |
|
|
|
|
|
4) Varav löneväxling |
352 |
|
|
|
|
|
5) Varav löneväxling |
64 |
|
|
|
|
|
6) Varav löneväxling |
138 |
|
|
|
|
|
7) Varav löneväxling övriga anställda |
1 271 |
|
|
|
|
|
8) Varav kostnader för personalavveckling övriga anställda |
1 325 |
|
|
|
|
|
Belopp avseende löneväxling ingår i pensionskostnader |
|
|
|
|
|
|
149
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
Kostnader för personalavveckling
För 2013 var kostnaden för personalavveckling - (1 325) tkr.
Löner och arvoden
Styrelsearvoden fastställs av regeringen och är oförändrade mot föregående år. Styrelsen fastställer anställningsvillkoren för VD, efter beredning av ersättningsutskottet. Ersättning till VD, ledande befattningshavare och ansvarig för compliance (regelefterlevnad) utgörs av grundlön. En extern konsult gör årligen, på uppdrag av styrelsen och ersättningsutskottet, en utredning av ersättnings- nivåerna för ledande befattningshavare inom fonden och styrelsen kan härigenom konstatera att Fjärde
Rörliga ersättningar
Planen för rörlig ersättning utgör en del av fondens ersättningspolicy och fastställs årligen av styrelsen. Planen omfattar samtliga anställda med anställning över sex månader, förutom VD, ledande befattnings- havare och ansvarig för compliance (regelefterlevnad). Den grund- läggande principen är att rörlig ersättning ska utgå för överavkastning i förhållande till jämförelse- och referensindex, under förutsättning att fonden visar positivt resultat för räkenskapsåret. Maximalt utfall för helårsanställd utgör två månadslöner. För 2013 har kostnadsförts 4 701 (3 476) tkr avseende rörlig ersättning, exklusive sociala avgifter.
Pensioner och liknande förmåner
VD:s anställningsavtal innehåller särskilda bestämmelser om pensionsförmåner och avgångsvederlag. Avtalet innebär pensions- rätt vid 65 år, med en pensionsavsättning på 30 (30) procent av lönen. För VD gäller en ömsesidig uppsägningstid om 6 månader. Vid uppsägning som är påkallad av fonden har VD dessutom rätt till avgångsvederlag motsvarande 18 månadslöner. Avgångsvederlaget utbetalas månadsvis och avräknas mot annan inkomst av lön, uppdrag eller egen verksamhet.
Övriga i ledningsgruppen samt övriga anställda har individuella anställningsavtal där uppsägningstiden är enligt gällande kollektivavtal mellan BAO och SACO. Pensionsrätten är antingen förmånsbestämd enligt gällande kollektivavtal mellan BAO och SACO eller premiebestämd enligt fondens pensionspolicy som innebär en pensionspremie om 30 procent på lönedelar över 7,5 inkomst- basbelopp.
Alla anställda har rätt att göra löneväxling av bruttolön mot pensionspremie. Pensionspremieinbetalningen uppräknas då med 5,8 procent som motsvarar skillnaden mellan fondens kostnad för löneskatt och sociala avgifter. Förfarandet är kostnadsneutralt för fonden.
Samtliga anställda har en sjukvårdsförsäkring. VD och anställda före 1 januari 2007 har förutom ersättning enligt kollektivavtalet en sjuklöneförsäkring som innebär att vid sjukdom längre än 3 månader utgår ersättningen med 90 procent på lönedelar under 20 basbelopp och 80 procent på lönedelar över 20 basbelopp. Maxbeloppet är 40 basbelopp. Det utbetalda beloppet minskas med vad som utbetalas från Försäkringskassan, SPP och eventuella andra försäkringar.
Årsredovisning 2013 I67
Övriga förmåner
Alla anställda har möjlighet att teckna förmånsbeskattade gruppliv- försäkringar. Fonden har också fyra parkeringsplatser som de anställda kan använda och som de då förmånsbeskattas för.
Not 7. Övriga administrationskostnader
|
2013 |
2012 |
Lokalkostnader |
12 |
11 |
Informations- och |
40 |
35 |
Köpta tjänster |
11 |
17 |
Övriga administrationskostnader |
8 |
7 |
Summa övriga administrationskostnader |
71 |
70 |
I posten köpta tjänster ingår ersättning till revisionsbolag med: |
|
|
Revisionsuppdrag, Ernst & Young |
0,8 |
1,1 |
Revisionsverksamhet utöver revisionsuppdraget, |
|
|
Ernst & Young |
0,3 |
0,1 |
Summa ersättning till revisionsbolag |
1,1 |
1,2 |
Not 8. Aktier och andelar, noterade
|
||
|
Verkligt värde |
Verkligt värde |
Svenska aktier |
48 785 |
40 921 |
Utländska aktier |
77 674 |
63 784 |
Andelar i svenska fonder |
3 272 |
1 750 |
Andelar i utländska fonder |
20 442 |
11 519 |
Summa aktier och andelar, noterade |
150 173 |
117 974 |
Omfattningen av utlåning av värdepapper samt erhållna säkerheter för dessa framgår av not 17.
Fullständig aktiespecifikation återfinns på www.ap4.se.
150
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Bilaga 6 |
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Årsredovisning 2013 I68 |
|||||
|
Not 8. Forts aktier och andelar, noterade |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Fem största innehaven i svenska respektive utländska aktier, |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
Antal |
|
|
|
Verkligt |
|
|
|
|
|
Ägarandel i % |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
aktier |
|
|
|
värde |
|
|
|
|
kapital |
|
|
röster |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
|
Hennes & Mauritz |
15 128 116 |
|
|
4 481 |
|
|
0,9% |
|
|
0,4% |
|
|
||||||||||
|
Nordea |
42 244 216 |
|
|
3 660 |
|
|
1,0% |
|
|
1,0% |
|
|
||||||||||
|
Atlas Copco |
13 503 833 |
|
|
2 329 |
|
|
1,1% |
|
|
1,0% |
|
|
||||||||||
|
Ericsson |
29 318 157 |
|
|
2 299 |
|
|
0,9% |
|
|
0,6% |
|
|
||||||||||
|
TeliaSonera |
41 227 869 |
|
|
2 208 |
|
|
1,0% |
|
|
1,0% |
|
|
||||||||||
|
Apple |
|
|
|
|
|
326 289 |
|
|
1 176 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Exxon Mobil Corp |
|
|
|
|
|
1 577 709 |
|
|
1 025 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
97 659 |
|
|
|
703 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Nestlé |
|
|
|
|
|
1 468 079 |
|
|
|
692 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Microsoft |
|
|
|
|
|
2 852 438 |
|
|
|
686 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Fem största innehaven i svenska respektive utländska aktier, |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
Antal |
Verkligt |
|
|
|
|
Ägarandel i % |
|
|
|||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
aktier |
|
|
värde |
|
|
|
kapital |
|
|
röster |
|
|
|||
|
Hennes & Mauritz |
|
|
|
|
|
15 837 655 |
|
3 556 |
|
|
1,0 % |
|
|
0,5 % |
|
|
||||||
|
Nordea |
|
|
|
|
|
44 735 773 |
|
2 778 |
|
|
1,1 % |
|
|
1,1 % |
|
|
||||||
|
Atlas Copco |
|
|
|
|
|
13 719 525 |
|
2 353 |
|
|
1,1 % |
|
|
1,1 % |
|
|
||||||
|
Ericsson |
|
|
|
|
|
32 636 749 |
|
2 124 |
|
|
1,0 % |
|
|
0,7 % |
|
|
||||||
|
Volvo |
|
|
|
|
|
23 772 521 |
|
2 118 |
|
|
1,1 % |
|
|
1,7 % |
|
|
||||||
|
Apple |
|
|
|
|
|
350 372 |
|
1 215 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
Exxon Mobil Corp |
|
|
|
|
|
1 724 588 |
|
|
971 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Royal Dutch Shell |
|
|
|
|
|
2 864 571 |
|
|
649 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Nestlé |
|
|
|
|
|
1 455 697 |
|
|
617 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
HSBC Holdings |
|
|
|
|
|
8 270 731 |
|
|
566 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
Not 9. Aktier och andelar, onoterade |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
Verkligt värde |
|
Verkligt värde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
Aktier i svenska intresseföretag |
|
|
|
|
|
8 986 |
|
|
|
6 161 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Aktier i utländska intresseföretag |
|
|
|
|
|
269 |
|
|
|
99 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Aktier & andelar i övriga svenska onoterade företag |
1 370 |
|
|
|
814 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Aktier & andelar i övriga utländska onoterade företag |
3 157 |
|
|
|
2 889 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Summa aktier och andelar, onoterade |
|
|
|
|
|
13 782 |
|
|
|
9 963 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
En metodutveckling för värdering av innehav i onoterade fastighetsbolag har skett under år |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
|
2013 i syfte att säkerställa värdering till verkligt värde. Den ändrade metoden för att beräkna |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
|
verkligt värde har påverkat 2013 års resultat med 1 063 mkr, varav 853 mkr bedöms |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
hänförligt till tidigare år. Resultateffekten är främst hänförlig till fondens innehav i Vasakronan |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
|
Holding AB. Se vidare not 4. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
Organisations- |
|
|
|
|
|
Antal |
Ägarandel i % |
|
Verkligt |
|
Eget |
|
|
|
||||||
|
Aktier i intresseföretag, |
|
|
|
nummer |
|
Säte |
aktier |
kapital |
röster |
|
värde |
|
kapital |
Resultat |
|
|||||||
|
Aktier i svenska intresseföretag: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vasakronan Holding AB |
|
Stockholm |
1 000 000 |
25 |
25 |
7 010 |
24 357 |
3 844 |
|
|
||||||||||||
|
Rikshem Intressenter AB |
|
Stockholm |
250 |
50 |
50 |
1 976 |
3 666 |
1 445 |
|
|
||||||||||||
|
Summa aktier i svenska intresseföretag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
8 986 |
|
|
|
|
|
|
|
Aktier i utländska intresseföretag: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ASE Holdings S.à.r.l. |
|
|
|
|
|
|
Luxemburg |
37 780 |
38 |
33 |
269 |
|
Ej publikt |
Ej publikt |
||||||||
|
Summa aktier i utländska intresseföretag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
269 |
|
|
|
|
|
151
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
Årsredovisning 2013 I69
Not 9. Forts aktier och andelar, onoterade
|
|
Organisations- |
|
|
Ägarandel i % |
|
Anskaffnings- |
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Övriga innehav, |
|
nummer |
Säte |
Antal aktier |
kapital |
röster |
|
värde |
Fem största innehaven i övriga aktier & andelar, svenska |
|
|
|
|
|
|
||
onoterade bolag 1) |
|
|
|
|
|
|
|
|
PCP Debenture IIB |
Stockholm |
|
48 |
- |
|
703 |
||
Hemfosa Fastigheter AB (namnändrat fr |
|
|
|
|
|
|
|
|
Hemfosa Holding AB, före detta Hemfosa |
|
|
|
|
|
|
|
|
Fastigheter AB samt Hemfosa Tetis AB) |
Stockholm |
3 846 677 |
15 |
15 |
|
390 |
||
Priveq Investment Fund III KB |
Stockholm |
|
31 |
31 |
|
139 |
||
HealthCap Annex Fund I - II KB |
Stockholm |
|
20 |
20 |
|
77 |
||
Accent Equity 2003 KB |
Stockholm |
|
19 |
19 |
|
63 |
||
Fem största innehaven i övriga aktier & andelar, utländska |
|
|
|
|
|
|
||
onoterade bolag 1) |
|
|
|
|
|
|
|
|
EQT IV (No 1) LP |
|
|
Guernsey |
|
4 |
|
|
511 |
EQT V (No 1) LP |
|
|
Guernsey |
|
2 |
|
|
347 |
Private Equity |
|
|
|
|
|
|
||
fr Goldman Sachs |
Caymanöarna |
|
95 |
|
|
313 |
||
|
|
Storbritannien |
|
49 |
|
|
291 |
|
EQT Infrastructure (No 1) LP |
|
|
Guernsey |
|
3 |
|
|
218 |
1) Avser AP4:s innehav i kommanditbolagsstrukturer och andra liknande strukturer där AP4 inte har ett väsentligt inflytande.
|
Organisations- |
|
|
Antal |
|
|
Ägarandel i % |
|
|
Verkligt |
|
Eget |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Aktier i intresseföretag, |
nummer |
|
Säte |
aktier |
|
|
kapital |
röster |
|
|
värde |
|
kapital |
|
Resultat |
Aktier i svenska intresseföretag: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vasakronan Holding AB |
Stockholm |
1 000 000 |
25 |
25 |
5 131 |
20 518 |
3 018 |
||||||||
Rikshem Intressenter AB 1) |
Stockholm |
250 |
50 |
50 |
1 030 |
2 214 |
291 |
||||||||
Summa aktier i svenska intresseföretag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6 161 |
|
|
|
||
Aktier i utländska intresseföretag: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ASE Holdings S.à.r.l. |
|
|
Luxemburg |
37 780 |
38 |
38 |
99 |
Ej publikt |
Ej publikt |
||||||
Summa aktier i utländska intresseföretag |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
|
|
|
1) Rikshem Intressenter AB har gått över till IFRS under 2013 varvid företagets egna kapital och resultat för 2012 har omräknats.
|
|
|
Organisations- |
|
|
|
|
|
|
Ägarandel i % |
|
Anskaffnings- |
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
Övriga innehav, |
|
nummer |
|
|
|
Säte |
|
Antal aktier |
|
kapital |
|
röster |
|
värde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
Fem största innehaven i övriga aktier & andelar, svenska |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
onoterade bolag 1) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Priveq Investment Fund III KB |
|
|
Stockholm |
|
31 |
31 |
159 |
|
|||||||
|
Brainheart Capital KB |
|
|
Stockholm |
|
21 |
21 |
103 |
|
|||||||
|
HealthCap Annex Fund I - II KB |
|
|
Stockholm |
|
20 |
20 |
77 |
|
|||||||
|
Accent Equity 2003 KB |
|
|
Stockholm |
|
19 |
19 |
61 |
|
|||||||
|
HealthCap III Sidefund KB |
|
|
Stockholm |
|
20 |
20 |
43 |
|
|||||||
|
Fem största innehaven i övriga aktier & andelar, utländska |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
onoterade bolag 1) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
EQT IV (No 1) LP |
|
|
|
|
|
Guernsey |
|
4 |
|
|
648 |
|
|||
|
EQT V (No 1) LP |
|
|
|
|
|
Guernsey |
|
2 |
|
|
401 |
|
|||
|
Goldman Sachs |
Caymanöarna |
|
95 |
|
365 |
|
|||||||||
|
|
|
|
|
Storbritannien |
|
48 |
|
241 |
|
||||||
|
EQT Infrastructure (No 1) LP |
|
|
|
|
|
Guernsey |
|
3 |
|
|
214 |
|
1) Avser AP4:s innehav i kommanditbolagsstrukturer och andra liknande strukturer där AP4 inte har ett väsentligt inflytande.
Fullständig aktiespecifikation återfinns på www.ap4.se.
152
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skr. 2013/14:130 |
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Bilaga 6 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Årsredovisning 2013 I70 |
||||
Not 10. Obligationer och andra räntebärande tillgångar |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
Verkligt |
Verkligt |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
värde |
värde |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Fördelning per emittentkategori |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Svenska staten |
7 613 |
6 844 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Svenska kommuner |
543 |
560 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Svenska bostadsinstitut |
21 234 |
18 700 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Övriga svenska finansiella företag |
9 526 |
11 738 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Svenska |
6 149 |
6 623 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Utländska stater |
18 325 |
19 961 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Övriga utländska emittenter |
23 864 |
22 104 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Summa räntebärande tillgångar |
87 254 |
86 530 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Fördelning per instrumenttyp |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Obligationer |
79 185 |
80 670 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Statsskuldväxlar |
530 |
0 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Förlagslån |
2194 |
623 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Onoterade reverslån |
3 000 |
3 000 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Onoterade aktieägarlån |
2 345 |
2 237 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
Summa räntebärande tillgångar |
87 254 |
86 530 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
Omfattningen av utlåning av värdepapper samt erhållna |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
säkerheter för dessa framgår av not 17. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Not 11. Derivatinstrument |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
Nominella |
Verkligt värde |
|
Nominella |
|
Verkligt värde |
|
|||||||
|
|
|
|
belopp |
|
Positivt |
|
Negativt |
|
|
belopp |
|
|
Positivt |
|
Negativt |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
Aktierelaterade instrument: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Optioner, innehavda |
|
|
3 957 |
3 957 |
- |
9 850 |
9 850 |
- |
|
||||||||
Optioner, utställda |
|
|
2 |
- |
2 |
- |
- |
- |
|
||||||||
Terminer |
|
|
15 149 |
- |
- |
11 716 |
- |
- |
|
||||||||
Summa aktierelaterade instrument |
|
|
19 108 |
3 957 |
2 |
21 566 |
9 850 |
- |
|
||||||||
varav clearat |
|
|
15 149 |
- |
- |
11 716 |
- |
- |
|
||||||||
Ränterelaterade instrument: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
FRA / Terminer |
|
|
447 980 |
- |
- |
25 852 |
- |
- |
|
||||||||
Swappar |
|
|
21 992 |
91 |
229 |
15 836 |
70 |
121 |
|
||||||||
Summa ränterelaterade instrument |
|
|
469 972 |
91 |
229 |
41 688 |
70 |
121 |
|
||||||||
varav clearat |
|
|
447 980 |
- |
- |
25 852 |
- |
- |
|
||||||||
Valutarelaterade instrument: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Optioner |
|
|
90 789 |
864 |
833 |
52 759 |
95 |
65 |
|
||||||||
Terminer |
|
|
109 635 |
1 273 |
691 |
143 327 |
2 854 |
1 019 |
|
||||||||
Summa valutarelaterade instrument |
|
|
200 424 |
2 137 |
1 524 |
196 086 |
2 949 |
1 084 |
|
||||||||
|
Summa derivatinstrument |
|
|
689 504 |
6 185 |
1 755 |
259 340 |
12 869 |
|
1 205 |
|
||||||
varav clearat |
|
|
463 129 |
- |
- |
37 568 |
- |
- |
|
Angående derivatinstrumentens användningsområden och riskhantering, se not 20 Risker, sidan 74.
153
Skr. 2013/14:130
Bilaga 6
Löptidsanalys per
Merparten av fondens derivat har en löptid kortare än ett år. Endast ett antal valutaoptioner och credit default swaps har en längre löptid och av dessa är det 40 (6) kontrakt som har ett negativt verkligt värde. Dessa redovisas i tabellerna nedan.
Utställda valutaoptioner
|
Valutapar |
|
Tid till förfall (år) |
|
|
Verkligt värde (mkr) |
|
|
|
|
|
|
|||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
USD/JPY |
1,9 |
||||||
USD/JPY |
2,7 |
||||||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
EUR/USD |
1,2 |
||||||
EUR/USD |
1,2 |
||||||
USD/JPY |
2,3 |
||||||
USD/JPY |
2,3 |
||||||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
USD/JPY |
1,9 |
||||||
EUR/SEK |
1,1 |
||||||
USD/JPY |
1,2 |
||||||
EUR/USD |
1,2 |
0 |
|||||
EUR/USD |
1,2 |
0 |
|||||
EUR/USD |
1,2 |
0 |
|||||
EUR/USD |
1,2 |
0 |
|||||
EUR/USD |
1,2 |
0 |
|||||
|
Summa |
|
|
|
|
|
|
Credit Default Swaps |
|
|
|
||||
|
Valutapar |
|
Tid till förfall (år) |
|
|
Verkligt värde (mkr) |
|
CDS Index |
2,5 |
||||||
CDS Index |
2,5 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
2,0 |
||||||
CDS Index |
5,0 |
||||||
CDS Index |
7,6 |
||||||
CDS Index |
7,6 |
||||||
CDS Single |
3,3 |
||||||
CDS Single |
3,5 |
||||||
CDS Single |
3,3 |
||||||
CDS Single |
5,0 |
||||||
CDS Single |
5,0 |
||||||
CDS Single |
1,5 |
0 |
|||||
CDS Single |
5,0 |
0 |
|||||
CDS Single |
4,3 |
0 |
|||||
CDS Single |
4,7 |
0 |
|||||
|
Summa |
|
|
|
|
|
Årsredovisning 2013 I71
Utställda valutaoptioner
Valutapar |
Tid till förfall (år) |
Verkligt värde mkr |
AUD/USD |
1,1 |
|
USD/JPY |
1,9 |
|
USD/JPY |
2,2 |
|
USD/JPY |
1,9 |
|
USD/JPY |
1,9 |
|
USD/JPY |
2,2 |
|
Summa |
|
Not 12. Övriga tillgångar
|
|
|||
|
Fordringar, sålda ej likviderade |
|
|
|
|
tillgångar |
165 |
330 |
|
|
Övriga tillgångar |
2 |
2 |
|
|
Summa övriga tillgångar |
167 |
332 |
|
|
Not 13. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter |
|||
|
|
|||
|
Upplupna ränteintäkter |
1 588 |
1 876 |
|
|
Upplupna utdelningar och restitutioner |
124 |
102 |
|
|
Övriga förutbetalda kostnader och |
|
|
|
|
upplupna intäkter |
7 |
8 |
|
|
Summa förutbetalda kostnader och |
|
|
|
|
upplupna intäkter |
|
1 719 |
1 986 |
|
Not 14. Övriga skulder |
|
|
|
|
|
|||
|
Leverantörsskulder |
7 |
9 |
|
|
Skulder, köpta ej likviderade tillgångar |
25 |
124 |
|
|
Övriga skulder |
6 |
5 |
|
|
Summa övriga skulder |
38 |
138 |
Samtliga skulder har en löptid understigande ett år.
Not 15. Förutbetalda intäkter och upplupna kostnader
|
|
|||
Upplupna räntekostnader |
34 |
112 |
|
|
Upplupna personalkostnader |
14 |
13 |
||
Upplupna externa förvaltningsarvoden |
27 |
18 |
||
Övriga upplupna kostnader |
6 |
4 |
||
Summa förutbetalda intäkter och upplupna |
|
|
|
|
kostnader |
|
81 |
147 |
|
Samtliga förutbetalda intäkter och upplupna kostnader har en löptid understigande ett år.
154
Finansdepartementet
Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 maj 2014
Närvarande: Statsministern Reinfeldt, ordförande, och statsråden
Björklund, Ask, Larsson, Erlandsson, Hägglund, Borg, Adelsohn
Liljeroth, Ohlsson, Norman, Attefall, Engström, Kristersson, Elmsäter-
Svärd, Ullenhag, Hatt, Lööf, Arnholm, Svantesson
Föredragande: statsrådet Norman
Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:130 Redovisning av
302